FLORA DE CATALUNYA 



Ranunculacies. 



G. 7. - Ranúnculus. 



zades dividides en segments capilars; pedúncols d'igual llargària o poc més llargs 

 que les fulles; Jlors grans, pètals aniplement írasovats, i-3 vegades més llargs 

 que'ls sèpals, que son blancs y d'ungla groga; estams més llargs que'ls pistils; 

 aquenis nombrosos, grossos, de bec molt curt, receptacle hemisfèric, generalment 

 molt erissat. Planta polimorfa. 



Rassa R. triphyllus Wallr. — Les fulles que suren reniformes, 3-partides o 

 3-sectes, de lòbuls cuneiformes subenters o bé escotats. 



Geografia. — Aigües estancades y corrents; vores del Segre a la Cerdanya; estanys de 

 Roses; torrents a la vora de Porlliigat, de Cadaqués; basses y estanys de Vidreras y Sils.= 

 Pla de Barcelona (Csta.); Olot (Vay.). 



La planta per nosaltres observada pertany a la rassa R. triphyllus Wallr. 



confusus 



f(aii«uia«luc Baudotil. 



27. »R. Baudotü Godr. — R. 

 Godr. auct. catal. 



{dedicada a Baudot.) 



Perenne, tronc de 1-6 dm., robust, fistulós; fu- 

 lles normalment heteromorfes, les que neden, re- 

 niformes, de 3-5 lòbuls cuneiformes, llargament 

 peciolades, les submergides multi-laciniades; pe- 

 dúncols 2-6 vegades més llargs que les fulles; 

 flors grans, pètals trasovats y cuneiformes, 1-2 ve- 

 gades més llarcs que'l calze, blancs y d'ungla gro- 

 ga; estams més curts que'ls pistils; aquenis petits, 

 en gran nombre, inflats al àpex, de bec curt; re- 

 ceptacle ovoido-cònic, finament pelut. 



Subsp. R. Emporitanus Sen. et Pau (pro sp.) — 



Troncs breument radicants, estams més llargs que'ls pistils, aquenis arrodonits 



al àpe.x, bec curtíssim, receptacle pelut. 



— a. FLUiTANsG.etG. — Aquàtica yambles fulles superiors reniformes, tripartides. 



— p. suBMERSus G. et G. — Aquàtica, a.mh totes les fulles dividides en lacinies 



capilars. 



— T- TERRESTRis G. etG. — Te/Tcsíre y amb totes 

 les fulles dividides en lacinies curtes y gruixudetes. 



Geografia. — Les tres, abundants a les aigües estanca- 

 des y corrents y a les seves immediacions; a Castelló 

 d'Empurias, Roses y Palau. = Plà de! Llobregat (Vay.); 

 al Bergadà (Puj. C. !); aigües corrents de Sant Climent; 

 Vilartoli (Sen. !). — Maig. 



28. = R. flviitans Lamk. 



{que sura neda.) 



Perenne, tronc robust, molt llarg ( fins a 5-G m.); 

 fulles totes dividides en segments capilars, quasi 

 paralels. atenuats al àpex; estipules llargament 

 adherents, les superiors amb orelles amples, pe- 



Slanancnlas flaitons. 



ag 



