FLORA DE CATALUNYA 



Ranunculacies. 



G. 7.- Raniínculus. 



Anual, tronc de 1-8 dm., dret, assolcat, fistulós; fulles Uuentes; les radicals re- 



niformes, de 3-5 lòbuls incisos, llargament peciolades, les caulinars de 3 segments 



2-3-fids; pedúncols assolcats;_/7ors/7e/i7es, nombroses, d'un grog pàlid, brillants, 



pètals apenes més llargs que'ls sèpals, sense fos- 



seta nectarífera; aquenis molt petits y nombrosos, 



finament estriats y de bec curt, en capítol oblong 



que sobressurt dels pètals. 



Geografia. — Estanys, recs y aiguamolls : Castelló 

 d'Empurias. ^ Rosas; estanys de Sils (Bub.); algues de 

 Furtià, Empurias, Cinclans, Castelló, Roses (Vay.); 

 Sant Pere Pescador (Bolós, Llen. 1). No sembla tan 

 comú com indica Costa. — Maig-Sept. 



32. = R. parnassifolius L. 



{per la semblansa de les fulles amb les de la Par- 

 nassia). Herba de mal grà. 



Perenne, tronc de 5-3o cm., simple o + ramifi- 

 cat, cotonós, lo meteix que'l pedúncol y el marge 

 de les fulles; les radicals amplement ovato-cordi- 

 fonnes, les caulinars lanceolades, ample.xicaules; 

 flors de i-25, blanques, o lleugerament rosades, 

 en umbela; sèpals peluts; aquenis en capítol glo- 

 bulós, grossos, inflats, de cares llises y bec dilatat 

 a la base y recorvat. 



Geografia. — Llicorelles y pedruscam dels Pirineus; 

 comú cap al Puigmal, Finestrelles y demés altures de 

 Núria; Puigllançada y Coll de Pal, ai Cadí.=Rasos 

 de Peguera (Grau); Maladetta (Lap.) — Jul.-Ag. 



33. = R. amplexicaulis L, 



{per les fulles que per la base abracen el tronc.) 

 Perenne, tronc de i-3 dm., robust, simple o 

 poc ramificat, glabre, lo meteix que'l pediíncol; 

 fulles T3íàiC3,\sovato-lanceolades, glabres o amb al- 

 guns pèls llargs; enteres, subcoriacies y peciola- 

 des; les caulinars lanceolades, amplexicaules; flors 

 blanques, grans, solitàries o poc nombroses, sèpals 

 glabres; aquenis inflats, amb les cares ??2arcaífes 

 de nervis sorííVs y bec recorvat; receptacle cònic 

 y un poc erissat. 



Geografia. — Pastures elevades dels Pirineus Orien- 

 tals y Centrals : sobre Coll de Jou; aprop de Font Ro- 

 meu (Gaut.), Vall d'Eyne (Lap); Prats alpins dels Piri- 

 neus Centrals cap a Bassibé (Comp.); ports de la 

 Picada y de Benasch (DC. et botan. plur.); Ports de 

 Pallars (Lap.); pastures de Pumero y Aiguamoix 

 (Llen. !). — Juny-Jul. 



34. = R. pyrenaeus L. 



{per la seva habitació. ) 

 Perenne, tronc de i-3 dm., simple o poc ramifi- 



3" 



