PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Ranunculacies. 



G. 7. - Ranúnculus. 



cat, glabre, pedúncol cotonós o glabre; fulles radicals lanceolades, glabres, amb 

 alguns pèls a la base; les superiors linears o lanceolalo-linears, sentades; flors 

 blanques, solitàries o poc nombroses; sèpals glabres; aquenis en capítol ovoide o 

 subglobós, inflats, de cares llises o de nervis poc marcats, amb bec curt y recorvat. 



— 13. BUPLEURiFOLius DC.= R. BUPLEURiFOLius Lap. — Fullcs lanceoladcs, tronc 

 uniflor. 



Subsp. R. pi.ANTAGiNEus DC.= R. PLANTAGiNEis All. — Tronc més robust, 

 pauciílor, aquenis amb nervis sortits. 



Subsp. R. ANGUSTiFOLius DC. — FuUcs lanceolato-linears o linears; tronc prim 

 uni-quadriílor; aquenis llisos, en capítol globulós; pedúncols glabres. 



Geografia. — Pastures elevades dels Pirineus; la |3. bupleurifolius DC. a Núria capa Fines- 

 trelles. = La subsp. R. plantagineus D C. i \a VslW d' \rkn; congestes de Monlluda y altres 

 llocs elevats (Llen. I); altures de Noucreus (Ferr.!); Coll de la Marrana; Costabona, Morens 

 (Vay.); Vall d'Aràn, aprop de Siat, a la vall del Juela, Penyablanca, Bassibé (Timb.). 



La subsp. R. angustifolius DC. a Núria, cap a Finestrelles = .\lontlluis, Garganiilla, 

 esquerdes de Roja, Costabona, (Vay.); Prats de Molló; Font Romeu (G. et G.); Pirineu 

 Oriental (Rouy.). — Juny-Jul. 



N. B. — Encara que G. et G. donen aquesta planta com espècie distinta, compresa entre cl R. amplexicaulis 

 y cl R. PYUENAKUs (Flor. de Fr, 1, 29) y com a tal la dóna també Wijlk (Prodr. 111, 91Ó), Rouy la considera 



subsp. V Coslc ( F/or. de Fr. I, 23), com a mera varietat del R. pyre- 

 NAEUS. Per la nostra part podem ategir que a Finestrelles hem obser- 

 vat peus de pedúncols ^/aÍJres y altres de tlanuts.imh molts d'altres 

 que semblaven establir el trànsit dels primers als segons. 



35. = R. aconitifolius L. <■> 



{per la semblansa de les fulles amb les del acònit.) 

 Perenne, tronc de 4-1 1 dm., fle.xuós, ramificat, 

 esparramat; fuWcs palmatisectes, de S-y segments 

 trasovato- cuneiformes, inciso-dentats; pedúncols y 

 sèpals pubescents, flors blanques, pètals trasovats, 

 aquenis en capítol globulós, inflats, glabres, de bec 

 recorvat; receptacle pelut. 



Rassa R. platanifolius DC. — Segments foliars 

 llargament acuminats; pedúncols glabres, flors 

 més grans. 



Rassa R. intermedius DC. — Fulles radicals tri- 

 partides, bracties linears, enteres; planta de menor 

 talla. 



Geografia. — Torrenteres, barrancs, boscos y prats 

 humits del Pirineu : al Bergadà, al bosc de Segalés; 

 torrents de Nuria==Morens (Vay.); Vall d'Aràn, Viella 

 (Llen.!). — Jul. 



La rassa platanifolius l. a Núria. = Solaneta de 

 Costabona amb el tipus (Vay.! La rassa intermedius, 

 al Clot de l'òs, apr. del pla de Beret y Marimanya, de 

 la Vall d'Aràn (Llen.!). 



36. = R. glacialis L. 



(per habitar viure a la ^ona glacial.) 



Perenne, tronc de 8-12 cm., simple o ramificat, 

 fulles radicals ternatisectes, de segments tripar- 



(i) A liCicografia de Catalunya qac s'està publicant, s'ha es- 

 tampat, segurament per erro de compaginació, en lloc del gravat 

 d'aquesta espècie, el corresponent al R. pah.nassifolius L. 



Ranúnculus aconltifoUuB. 



32 



