FLORA DE CATALUNYA 



Ranunculacies. 



G. 7. - Ranúnculus. 



íits, peciolades, les caulinars sentadeso breument peciolades; tlors blanques, rosa- 

 des o purpurines, en nombre de i-5; sèpals erissaís, femiginosos, persistents; 

 5 pètals molt dilatats a l'àpex; fosseta nectarífera, circuida d'una membrana hialina; 



aquenis molt nombrosos, llisos, glabres, alats a la 



part superior, de bec recte. 



Geografia. — Pedruscam de les altes montanyes prò- 

 xim a les congestes; Núria, de Noufonts al naixement 

 del Fresser (Salv. I); Vall de Carençà, cap a la collada de 

 Noucreus (Vay., Gaut., Ferr. I); Vall d'Eyne (Bub., 

 Gaut.); Renclusa de la Maladetta (Costa). — Jul. 



37. = R. alpestris L. 



{per analogia, se diu de la habitació o ^ona alpi- 

 na elevada.) 



Perenne, tronc de 5-io cm., dret, y generalment 

 simple; fulles radicals peciolades, rotundo-cordi- 

 formes, 3-5-palmati-partides , segments inciso- 

 festonats, les caulinars i-3 sentades, linears o 

 l'inferior trífida; flors blanques, en nombre de i-3; 

 sèpals glabres, pètals cordiformes; fosseta nectarí- 

 fera nua; aquenis llisos y glabres, inflats, de bec 

 recorvat. 



Geografia. — Escletxes de les roques de les altes 

 montanyes : Vall d'Eyne (Lap., G. et G.); monlanya de 

 Bassibé (Compri.); Vall d'Aràn, roques del port de 

 Benasque (Bub., Llen. I). — Juny-Jul. 



38. = R. Thora L. 



[probablement del grec cp&opú, de (pS-Eípco, destruc- 

 ció ; aludint a les seves proprietats estremadament 

 mortíferes.) 



Sinonímia. — Cast. tósigo florido, tora, cente- 

 lla, rejalgar. 



Perenne, d'arrels tuberoses, tronc de 1-2 dm., 

 simple, glabre; fulles radicals esquami formes, la 

 caulinar inferior gran, sentada, reniforme, festo- 

 nada, venoso-reticulada; les següents ovades, la- 

 ciniades o enteres; flors petites, grogues, solitàries 

 o geminades; sèpals glabres, 5 pètals poc més 

 llargs que'l calze; fosseta riua; aquenis inflats, de 

 bec llarg y recorvat al àpe.\. 



Geografia. — Roques calices de les altes montanyes: 

 al Bergadà, al bosc de Segalés (Grau, Bub., Puj. C. I); 

 Pobla de Lillet (Costa), Coll de Jou (Vay.); Port de Be- 

 nasch (Bub.); Artiga de Viella (Llen. I). —Juny-Jul. 



39. » R. gramineus L. 



[del llatí gramen, graminis, l'agram, per la sem- 

 blansa de les seves fulles, en quant a forma y ner- 

 vació, a les de certes gramínies.) 



Ranuncoluo Thfrra. 



33 



