PUBLICACIONS DE L" INSTITUT DE CIÈNCIES 



Ranunculacies. 



G. 7. - Banúnculus. 



Perenne, de rizoma inflat, cabellut y fibres tuberoses; tronc de 1-4 dm., simple 

 ramificat; fulles totes lanceolato-linears, enteres, nerviades; í]ors grogues, grans, 

 en nombre de 1-8, \\arg,ament pedunctilades; sèpals giabres; pètals triangulars 

 cuneiformes, una vegada més llargs que'l calze; aquenis in/lats, rugoso-costelluts, 

 de bec curt y un xic arquejat. 



Var. LATiFOLius Csta. — Fulles radicals oblongo-lanceolades. 



Geografia. — Pastures seques y monluoses de la regió mediterrània : comú a Montserrat, 

 al Ubach, Sant Llorens del Munt y Montsant : Masgranada, sobre Ordal; Sant Magí de Bru- 

 faganya y varis punts de la Segarra, amb la variant i.atifolius= Prats de Rey (Puigg. Herb. 

 Costa). — Maig-Juny. 



40. = R. ophioglossifolius Will. 

 {de ophioglossum, la falguera anomenada llengua 

 de serp; per la semblansa de les fulles amb les 

 frondes de dita criptògama.) 



Anual, tronc de i-3 dm., dret, ramificat, fistu- 

 lós, radicant als nusos injeriors; fulles glabres, 

 enteres o denticulades; les inferiors llargament 

 peciolades, ovato-cordiformes; les mitjanes elipti- 

 co-oblongues, y les superiors lanceolato-linears, 

 sentades; pedúncoIsge/)eríj/w;e/)í opositifolis; tlors 

 petites, d'un grog pàlid, llargament pedunculades; 

 sèpals glabres. pètals un poc més llargs que'l cal^e; 

 aquenis molt petits, espurnejats de tubèrcols liia- 

 lins; bec molt curt. 



Geografia. — Basses y estanyols de la regió mediterrània : abundant a Sils y Vidreras. = 

 A l'Empurdà, Sant Feliu de Guíxols (Bub.); Capmany, Cantallops, Cap de Creus (Vay.); 

 aigües estancades de Vilarnadal (Sen. I); Port-Vendres (Gaut.). = Maig.-Juny. 



Banúnculus Ungua. 



41. = R. Lingua L. 



{llatí lingua, llengüeta; fent segurament referèn- 

 cia a la forma de les seves fulles aèries.) 



Sino7iimia. — Fr. grande douve ; al. grosser 

 Hahnenfuss; ang. great spear-wort. 



Perenne, estolonifera. tronc de 8-10 dm., dret, 

 robust, ramificat y fislulós; fulles glabres, enteres 

 o denticulades, les summergides ovato-cordifor- 

 mes, les demés molt llargues, lanceolato-acumina- 

 des, semi-amplexicaules, dretes; pedúncols assol- 

 cats, opositifolis, llargs; flors grans, grogues; 

 sèpals pilosos, pètals lluents; fosseta nectarífera 

 amb una escama curta; aquenis nombrosos, en 

 capítol globulós, comprimits, carenats amb un bec ample, curt y persistent. 



Geografia.— lin aigües estancades: Riuvell, entre Armentera y Empurias(Vay.!).-Juny. 



34 



