FLORA DE CATALUNYA 



Ranunculacies. 



G. 7. - Ranúnculus. 



46. = R. arvensis L. 



(de arvum, el camp conreuat, deriva el llatí ar- 

 valis, y els botànics han fet arvensis per analogia 

 amb hortensis, venint de hortus.) 



Sinonímia : cast. gata rabiosa, hierba del amor, 

 coronilla de la Virgen. 



Anual, tronc de 2-4 dm., dret, ramificat, glabre 

 o pubescent, fulles d'un vert pàlid, trisectes, de 

 segments peciolats y 2-3-fids; pedúncols no assol- 

 cats, flors petites, d'un grog pàlid; sèpals oberts, 

 peluts; pètals un ters més llargs que'l calze; re- 

 ceptacle hispid, 4-8 aquenis gra7is, comprimits, de 

 cares erissades de tubèrcols espinosos, bec recte, 

 linear-alesnat, tant llarg com la meitat del fruit. 



Geografia. — Sembrats y terres cultivades : desde la costa a l'Urgell; comarca de Bages, al 

 Bergadà y Guilleries fins a la cordiilera pirenaica. — Maig-Jul. 



47. = R. monspeliacus L., non Asso. 



(Móns Péssulum es Mompeller, d'aquí Monspes- 

 sulanus, monspeliacus y monspeliensis.) 



Perenne, de rizoma curt amb fibres tuberoses y 

 estolons filiformes ; tronc de 1-4 dm., dret, simple 

 o ramificat; piloso-pubescent; fulles virido- blan- 

 quinoses, sedoses, quasi totes radicals, tripartides 

 o trisectes; flors grans, grogues, poc nombroses; 

 sèpals reflexes, peluts, sedosos, pètals trasovats; 

 receptacle glabre; aquenis en capítol eli'ptic o bé 

 oblong, comprimits, carenats, de bec encorvat y 

 quasi tan llarg com el fruit. 



Geografia. — Llocs secs incults : Prats y selves de Lla- 

 gostera (Trem.; ex Pau); cap a Cadaqués (Trem.,ex 

 Vay.); Banyuls, Colliure (Bub.). ^ Abr.-Juny. 



48. = R. chaerophyllus L. — R. flabella- 

 tus Desf. 



(del llatí flabellum, el vano o manxeta; per la 

 forma de les fulles primordials; chaerophyllon 

 chaerephyllon ya\péf^v\\ov de x"'p™> alegrarse, y 

 9ÚXXov, fulla ; pel color vert bonic de les fulles. ) 



Perenne, rizoma curt amb fibres tuberoses y 

 alues filiformes; tronc de i-3 dm., dret, simple o 

 ramificat, pelut, sedós; fulles en sa majoria radi- 

 cals, piloso-sedoses, tripartides o bipinnatisectes, 

 de segments oblongs; pedúncols no assolcats; 

 flors grans, grogues, poc nombroses; sèpals oberts, 



37 



