PUBLICACIONS DE L" INSTITUT DE CIÈNCIES 



Ranunculacies. 



G. 7. - Ranúnculus. 



peluts, pètals trasovats, el doble llarg dels sèpals; receptacle glabre; aquenis en 

 capítol oblong, comprimits, carenats, de bec quasi recte y més curt que' I fruit. 



Geografia. — Paratges herbosos y secs : prats de Vidreras, al baix Empurdà. = Cadaqués 

 (Trem., ex Vay.). — Abr.-Maig. 



49. = R. auricomus L. 



(del llatí aurum, or, y coma, cabellera; pel color 

 grog daurat dels pètals. ) 



Perenne, tronc de i-3 dm., dret, ramificat, fis- 

 tulós y glabrescent; fulles radicals llargament pe- 

 ciolades, reniforme-orbiculars, festonades o trt- 

 fides, les caulinars digitades, sentades, pcdúncois 

 noassolcats; flors grogues, bastant grans, sèpals 

 oberts, pubescents, pètals freqüentment en part 

 abortats; receptacle glabre; aquenis pubescents, 

 ventruts, de bec recorvat, igual al ters del fruit. 



Geografia. — Paratges frescos y umbrosos de les altes 

 montanyes : Núria, Fontnegra, Coll de Pal. = Pic de 

 Comanegra, sobre Monàs, Sant Amans, Núria, Coll 

 d'Eyne, la Cerdanya (Vay.); collat de Noucreus(Puj. J., Caut.), vall d'Eyne(Bub.).—Jul.-Ag. 



50. = R. acer L. 



(acer, aeris, acre, es un adjectiu que guarda la 

 forma aeris pera' Is femenins; com que ranúnculus 

 es un diminutiu masculí, li correspon la forma pri- 

 mera acer (i), que's tradueix per funest, crudel.) 

 Perenne, tronc de 3-6 dm., dret, ramificat, íis- 

 tulós, glabre o amb pèls aplicats; fulles radicals 

 pentagonals, palmatipartides, de 3-5 lòbuls inciso- 

 dentats, les superiors tripartides, lacinies linears; 

 pedúncols rodons; flors mitjanes, grogues; sèpals 

 oberts, peluts; pètals 1-2 vegades més llargs que'l 

 calze; aquenis glabres, comprimits, de bec recor- 

 vat, més curt que la meitat del fruit. 

 Subsp. R. BORAEANus Jord. — Fulles radicals 

 llargament peciolades, profondament palmati-partides, amb les últimes divisions 

 estretes, nombroses y separades. 



Subsp. R. sTEVENi Andr. — Fulles radicals breument peciolades, menys pro- 

 fondament 3-5-partides, divisions ovato-cuneiformes, separades. 



Geografia. — Boscos, prats, vores de rius y camins : desde'l litoral al Pirineu; abunda a 

 Montcada, Sant Llorens del Munt, falda y regió mitja del Monisey, Guilleries, Menàrguens, 

 a les vores del Segre, Vall de Ribas; al Bergadà y Empurdà, predominant la subsp. R. bo- 

 RAEANUS Jord. 



La subsp. R. steveni a la vall de Ribas. =Queralps, Núria ;,Vay.).— Juny-Jul. 



(i) Que es tal com l'usa Rouy. 



38 



