FLORA DE CATALUNYA 



Genre ii. - HELLÉBORUS L. 

 (Del grec é\XÉpopo<;, qu'es el nom d'aquesta planta; llati elléborus). (i) 



Flors verdoses, 5 sèpals subpetaloides, persistents; 5-io pètals petits, tubulosos, 

 subiilabiats; i-6 folícols uniseriats, coriacis, soldats per la base; inflats y arrugats 

 transversalment; de bec alesnat; herbes perennes, de fulles radicals pedati-sectes, 

 amb 7- 1 1 segments oblongo-lanceolats. 



/ Tronc anual, nu fins ales branques; sense bracties; fulles radicals destruïdes 

 I a l'hivern; pedades, amb 9- 1 1 segments, doblement dentats; sèpals estesos, 

 1 60. H. víridis. 



(Tronc perenne, amb moltes fulles sota les branques; de bracties ovato-ente- 

 res, fulles totes caulinars, de 7-11 segments dentats; sèpals drets, verts, 

 amb les vores purpuries, planta pudenta 61. H. fetidus. 



60. = H. viridis L. 



(en llati vcrt; alusió al color de les flors, particu- 

 larment dels sèpals). 



SinonÍ7nia. — Marxivols; baladre; cast. eléboro 

 verde, verdegambre verde; hierba de ballesteros. 



Tronc anual, de 3-5 dm., poc ramificat, jyauc/- 

 /lor, nu fins a les branques y sense bracties; fulles 

 1-2 radicals, destruídes a l'hivern, llargament pe- 

 ciolades, de 9-11 segments, oblongs lanceolats, 

 doblement dentades; les superiors sentades, palma- 

 tipartides; sèpals verts o vermellosos, esíesos, quasi 

 plans; folícols oblongs, de bec recte, igual a la 

 meitat del fruit; planta inodora. 



Geografia. — Boscos umbrosos y frescais: Montseny, 

 Sant Hilari, Montsolí; Ripoll, Ribas, Queralps, Núria, 

 Segalés y altres llocs del Bergadà. = Bach del mont. fins 

 a Lladó (Vay.l; Anglès, Amer, Vilaller (Salv.); Setcases (Isern I), — Febr.-Jul. 

 N. B. — Alguns fruits consten de 5-6 folícols en lloc dels 3 que senyala Wk. 



61. = H. fetidus L. 



{per la seva mala olor, planta pudenta). 



Sinonímia.. — Marxivols; cast. pie de grifo; /r. 

 patte d'ours, pied-de-Griffon; al. stinkende Nies- 

 wurz; angl. Setterwort, bear's foot, stinking hel- 

 lebore. 



Tronc persistent durant l'hivern, de 4-8 dm., 

 robust, ramificat, multiflor, nu a la base y molt fu- 

 llós sota les branques, amb bracties ovades, ente- 

 res ; fulles totes caulinars, de 7-1 1 segments lanceo- 

 lats, dentades; sèpals verts, vorejats de porpra, 

 drets, connivents, còncavos; folícols oblongs, de 

 bec recte, iguala la meitat del fruit; planta pu- 

 denta. 



Geografia. — Rives, boscos y torrenteres : al Vallés; 

 al Penades; comarca de Bages; Berga, Bagà, Ribas, Que- 

 ralps, Núria; Sant Hilari, et alibi... Dec. — Mars. 



(I) Alguns veuen en aquesta paraula una composició d'un verb y un nom, que interpreten : pastura mor- 

 tífera ; lo qual ens sembla un poc arbitrari. 



