PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Genre 14. - NIGELLA L. 



(Diminutiu de niger, negre; es a dir, negrós, color de les lievors). (1) 



Flors blavenqucs, rarament blanques, solitàries, 5 sèpais petaloides, 5-8 pètals 

 diminuts, molt més petits que'l calze, tubuloso-billabiats; 3- 10 folícols soldats fins 

 a l'àpex, llargament becaruts, lievors trígones; fulles bipinnatisectes multífides, 

 de lacinics linears; plantes anuals. 



Flors voltades d'un involucre semblant a les fulles, anteres mútiqucs, fo- 

 lícols llisos, càpsula globulosa 64 N. damascena. 



Flors sense involucre, anteres apiculades, folícols amb tres nervis sortits, 

 càpsula angulosa 65 N. gallica Jord. 



64. = N. damascena L. 



{}iom geogràfic : de Damasc). 



Sinonímia. — Estrelleta de camp; cast. araiïuela, 

 ajenuz, neguilla; /r. nigelle, boutet; it. anigella, 

 damigella; al. schwarz Rummel; angl. nigclla. 



Tronc de 2-4 dm., dret, angulós, simple o ra- 

 mificat, /i///es multífides, de divisions linears agu- 

 des; involucre semblant a les fulles, flors grans, 

 sèpais d'un blau pàlid, ovato-lanceolats, anteres 

 tnútiques, càpsula llisa, globulosa, lievors arruga- 

 des transversalment. 



— 13. MiNOR Boiss — Planta de 1-2 dm., ílors mes 

 petites, d'un blau més fosc, lòbuls de l'involucre 

 més curts. 



Geografia. — Paratges herbosos del litoral y de l'interior : Castelldefels, Montcada, al 

 Vallés; Gelida, Vi lovi del Penades. ^S'interna finsa Berga (Csta)ySagaró(Vay.). — Maig-Juny. 

 La (3. MiNOR Boiss., bastant comú amb el tipus. 



65. = N. gallica Jord., var. divaricata 

 Brand.,non Beaupré. — N. divaricata Beau= 

 pré. — N. arvensis auct. hisp. (non L.). 



(de gallicus, de la Frafisa). 



Tronc de 2-4 dm., dret, acanalat, aspre, rami- 

 ficat, amb les rames divaricato-ascendents, fulles 

 bipinnatisectes, de segments linears o espatulats, 

 curts, sense involucre, flors relativament petites, 

 sèpais d'un blau pàlid, amplement ovats, anteres 

 apiculades. càpsula subrugosa, acampanada, angu- 

 losa; lievors llises. 



Geografia. — Terres cultivades de quasi tot el pais : 

 comú a Mollet y altres punts del Vallés; Igualada; a 

 l'Urgell, Manresa y al Pla de Bages; Bagà, Pobla de Li- 

 llet, Castellar d'en Huch, Ribas et alibi. = Lmpurias, 

 Cabanas (Sen., sub N. intermèdia Rouy et Fouc). — Juny-Ag. 



(i) El nom grec d'aquesta planta cs (íeXúv&iov, de }it\ac„ negre, y&\6\o\,Jlorela; aludint al color blau 

 mari dels seus petits pètals. En hebreu esgtíA,d'ahont Dcsfontaincs fortnà Githago (^grostemma),l3iniella, 

 nomÍDaciú que designa igualment la nigella. 



48 



