PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Ranunculacies. 



G. 1 5. - Aquilegia. 



67. = A. vulgaris L. 



{per ser molí comuna). 



Sinonímia. — Aucellets, corns, perfet amor; cast. 

 aguilena, pajaritas, mantó real; il. amor nascosto; 

 //•. ancolie, manteau royal, bonne t'emme, gant 

 de Notre-Dame; al. Aglei, Akelei; angl. colum- 

 bine. 



Tronc de 3-9 dm., dret, pubescent, ramificat 

 superiorment; fulles verdes per l'anvers, y glau- 

 ques y tomentoses pel revers, les inferiors llargament 

 pecioiades, amb els foliols inciso-festonats y les 

 superiors sentades amb els foliols tot sovint enters ; 

 flors per lo comú blaves, grans, llargament pedun- 

 culades, en panotxa clara, cap-baixes avans de l'an- 

 tesis; sèpals ovato-lanceolats; llim dels pètals truncat, tan o mes llarg que l'esperó 

 cargolat a l'àpex; estams poc més llargs que'l llim; filaments estèrils obtusos; fo- 

 licols grans, ventruts, tomentosos. 



Geografia. — Boscos, torrents y prats ombrívols de quasi tot ei país : al Vallés, Montserrat 

 y part de la Segarra; a l'Ubach, Montseny, Ribas. = Vich (Masf.), Queralps (Vay.); comu- 

 níssima als Pirineus fins a la regió alpina inferior (Gaut.). — Abr.-Jul. 



68. = A. Kitaibelii Schott, |3. minor Rouy. 

 — A. hirsutissima Timb. — A. vulgaris L. 

 ò hirsutissima Lap. 



(dedicada a Kilaibel, botànic fiúngar; s'aludeix 

 amb més o tnenys propietat, al toment que la recu- 

 breix). 



Tronc de 1-2 dm., abundantment pubescent- 

 viscós; íuWzs petites, quasi totes radicals, les cau- 

 linars molt reduïdes, enteres o amb 2-3 divisions 

 molt petites y estretament linears, totes molt pubes- 

 cent glanduloses per les dugués cares; flors grans, 

 d'un blau pàlid ; llim truncat igual o més curt que 

 l'esperó gros y cargolat; estams més curts que'l 

 llim; filaments estèrils aguts, (oUcols petits, tomentosos. 



Geografia. — Roques calcaries dels Pirineus : Núria, Carençà, Coma de Vaca (Vay.); Font 

 de Comptes (Gaut.). — Jul. 



N. B. — Ni Bub. ni Gaui., Rouy ni altres citen als Pirincusla A. alpina L., referida a Cosiabooa per Compy. 

 y a la Vall d'Eyne per Lap. 



A N.'Sra. del .Mont y a altres llocs se troba, sec. Vay., la A. viscosa Gou., considerada per Rouy y altres com 

 una forma pubescent-glandulosa de la A. vulgaris. 



5o 



