FLORA DE CATALUNYA 



Aconltom Antbora. 



Ranunculacies. G. 17. - Aconítum. 



75. = Ac. Anthora L. 



{això es: ami thora, per haverse tingut la seva 

 arrel per antídoto contravevi del Ranunculus 

 Thora; la veritat es que totes dugués son molt ve- 

 rinoses.) 



Sinonímia. — Herba tora; cast. acónito salu- 

 tífero, ac. amarillo. 



Arrel tuberosa, tronc de 2-6 dm., pubescent, 

 simple o poc ramificat a la part superior; fulles 

 subpalmatisectes, amb els segments linears de- 

 currents; flors grogues, en raim curt, ovat, clar, de 

 pedúncols drets; sèpals pubescents, persistents; 

 casc subcònic hemisfèric, contret al mitj; 5 fo- 

 licols peluts; llevors arrugades a totes les cares. 



Geografia. — Roques y prats secs de les altes montanyes: envers Berga, Olot, Cabrera, 

 (Saiv. 1); Setcases, Puigcerdà (Quer): Comabella, montanyes d'Alp, Cabrera, Santa Magda- 

 lena, Bassegoda, r. (Vay.); Vall d'Eyne (Bub.); montanyesal nort de Vich (Bolós R., in HB. 

 Cad.); a la Cerdanya, de Carençà al Carlit (Gaut.); a la Vall de Aran (Bub.); Castanessa, 

 Bassibé (Csia); Vall y hospital de Benasch (Zett.); Artiga de Viella, Pumero (Lien.I).-Jul.-Sept. 



76. = Ac. Lycoctónum L. 



(grec Tò XuxoxTóvov, de .\t5xoi;, llop; y xteívco mato; 

 un acònit pera matar els llops.) O 



Sinonímia. — Escanyallops , matallops; cast. 

 hierba lobuna, matalobos, tora blanca; fr. aconit 

 tue-loup. 



Arrel fibrosa, tronc de 5-i2 dm., pubescent, de 

 branques obertes, íuWes palmatipartides o subpal- 

 matisectes, lòbuls cuneiformes, incisos; flors d'un 

 grog pàlid, en raim ovat o llarg; pedúncols oberts; 

 sèpals pubescents, caducs, casc subcilíndric o 

 cònic; 3 folícols glabres, llevors arrugades a totes 

 les cares; planta polimorfa. 

 — f. PYRENAicuM Ser. — Raim més estret, flors me's petites, velutino-pubescents. 



Geografia. — Boscos y prats humils de les montanyes : al Bergadà, tocant a Peguera; Que- 

 ralps, abundant pel camí de Núria, al plà de Sallent. = Montanyes de Santa Magdalena, 

 Puigsacau, Platraver (Tex. I); Espinavell (Vay.); Vall d'Eyne (Bub.); Prats de Molló; la 

 Cerdanya (Gaut.V, Port de la Picada, aprop d'Artiga de Lin; Castanessa (Zett.). La y. pyre- 

 NAicu.M Ser., a Peguera y Corbera. — Jul.-Ag. 



Nos consigna \'Ac. paniculatum Lam. de l'Herb. Bolós, procedent de Núria, perquè 

 segons Costa no ho es; y no'l cita Gautier. 



(i) A.ÍXÍS Doronicum pardalianches, una composta; parrfa/iancAes que es el nom de Vacònit, toI dir litc- 

 ralmcDt ; que aufega sufoca les panteres. 



55 



