PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Família 3.- NIMFEACIES Salisb. 



(Del nom del genre Nymphaea.) 



Gen re 21. - NYMPHAEA L. 



(De vú)A(j)n, nimfa, en comparació amb les les nàyades, per viure en les aigües estancades.) 



Flors hermafrodites, regulars, blanques, grans, solitàries, surants, llargament 

 pedunculades, d'olor suau; 4 sèpals ovato-oblongs lanceolats, blancs per dintre 

 y d'un vert fosc per de fora; pètals nombrosos, biseriats, ovats, els esteriors més 

 llargs que'l calze; estams nombrosos, de lilaments petaloides, estigmes sentats, 

 radiants; fruit bacciforme, subglobulós, multilocular, amb les celdes plenes d'una 

 polpa gelatinosa; plantes glabres, de rizoma carnós, d'ahont surten fulles suborbi- 

 culars, cordiformes, coriacies y llargament pcciolades. 



81. = N. alba L. 



(de albus, blanc; pel color de les flors. ) 



Sinonímia. — Escudet, escut de riu, nimfa, plats- 

 giradors, cadells; cast. escudete de río, nenúfar 

 blanco, higos de río;/r. nénuphar. lis des étangs; 

 it. carfano, papeo; al. weisse Seerose, Wasse- 

 rrose; angl. nénuphar. 



Geografia. — Estanys, basses y recs : Roses, Castelló 

 d'Empurias. = Abundant a les basses de sanejament de 

 la Closa Pastella, a cosa de una hora de Castelló d'Em- 

 purias; Torruella de Montgrí; Si. Pere Pescador (Vay.); 

 aiguamolls de Sils (Llen.); petits llacs de St. Carlos de 

 la Ràpita (Wbb., Csta.V— Juny. 



N. B. — Encara que'l Nénuphar luteum Sibth. es comú a França y Bub. cl cita al Pir., y Loscos, referintsc a 

 Asso, el menciona aprop de Terol, cap cita concreta icnim fins avuy d'aquesta espècie a Catalunya. 



60 



