PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Papaveracies. 



G. 22. - Papàver. 



Fulles amplexicaules, glauques, flors vermelles o blanques, càpsula sub- 



globosa, glabre 3- 



Fulles no amplexicaules, flors vermelloses o violacies 4- 



Dents de les fulles inermes, pedúncols y sèpals glabres. 83. P. somniferum. 



Dents de les fulles terminades per una petita seia, pedúncols y sèpals se- 



tosos 84. P. setígerum. 



I Càpsula glabra, fïlaments estaminals filiformes 5- 



( Càpsula erissada, filaments estaminals claviformes 7- 



Càpsula trasovoide, flors d'un vermell viu, anteres negres, fulles pinnati- 

 partides, amb els lòbuls lanceolato-aguts 85. P. Rhoeas. 



Càpsula oblonga, flors d'un vermell pàlid, anteres groguengues o vio- 

 lacies 6. 



/ Càpsula bastant ample y arrodonida a la base, anteres groguenques, fulles 

 V bipinnato-partides, amb els lòbuls ovato-oblongs, arrodonits, obtusos, 

 ' 86. P. obtusifolium. 



/ Càpsula atenuada a la base, claviforme, anteres violacies, fulles pinnato- 

 l partides, amb els lòbuls lanceolato-aguts 87. P. dubium. 



í Càpsula ovoide, flors d'un vermell purpurí 88. P. híspidum. 



I Càpsula claviforme, flors d'un vermell escarlata . . 89. P. Argémone. 



82. = P. alpinum L. 



{per viure a la regió alpina .• estació.) 



Planta vivaç, cespitosa, cuberta de + pels apli- 

 cats, cama de 1-2 dm., uniflora; fulles hispides o 

 glabres, 1-2 pinnatisectes, amb els segmenls elip- 

 tics lanceolats ; flors grogues, ataronjades o 

 blanques, sèpals cuberts de pèls rossos aplicats, 

 filaments estaminals alesnats; 4-8 estigmes sobre 

 un disc quasi nul; càpsula trasovada, hispida. 

 Planta polimorfa. 



— p. FLAVIFLORUM Gr. et G. — P. PYRENAICUM 



Willd. — P. ArRANTiACUM Lois. — Pètals grocs, 

 que's tornen ataronjats per la dessecació; planta 

 hispida, fulles s\m^\e.m&nx. pinnati-partides, llargament setiferes. 

 Subv. BICOLOR. Rouy. — Pètals vermellosos amb l'ungla groga. 



Geografia. — Roques y pedruscam dels Pirineus. La t3 flaviflorum Gr. el G. a les altures 

 de Núria, d'ahoni bai.\a fins a Fontalba y Fontnegra.^ Núria (Salv. !V, Set Cases ^Iscrn. !, 

 Bub.V La subv. bicolor Rouy, per aqui y per allà; Valls d'Eyne ! (Gaut.). — Jul.-.'Xg. 



Encara que existeix al Pirineu Central (Zett.), no s'ha trovai fins ara al Pir. central ca- 

 talà. 



62 



