FLORA DE CATALUNYA 



Papaveracies. 



G. 22. - Papàver. 



Geografia. — Comú per terres sorrenques conreuades o incultes: desde la costa fins a la 

 regió pirenenca, enfilantse als cims del Montserrat, a S. Marsal del Montseny y a Montso- 

 11. — Primav. 



88. = P. hispidum Lamk. — P. híbridum L. 



(de híspidus, setós. pelut ; pels pèls ri'gits de la 

 càpsula; híbridum, que resulta mal aplicat : no- 

 men ineptum.) 

 Sinonímia. — Cast. amapola mestiza. 



Anual, tronc de i-5 dm., dret o ascendent, ra- 

 mós, amb pels oberts o drets; fulles 2-3 pinnati- 

 partides, petites, de lòbuls lanceolato-linears; 

 flors relativament jye/z7es; sèpals molt erissats, pè- 

 tals d'un vermell purpuri; íilaments estaminals 

 claviformes, anteres blaves, càpsula subglobulosa, 

 erissada de setes aperto-arquejades; 4-6 estigmes; 

 disc sinuós, no lobat. 



Geografia. — Terres cultivades de la major part del país, alternant amb el Rhoeas, però 

 no remontantse tant com ell. — Primav. 



89. = P. Argémone L. — P. clavatum Gilib. 



(dpYEncúvií, nom que dóna Plini a una espècie 

 d'anemóne, per la semblansa; clavatus, de clava, 

 massa, per la forma de la càpsula.) 



Anual, tronc de 1-4 dm., dret o ascendent, + 

 setífer; fulles 2-3 pinnatipartides, de lòbuls estrets, 

 aguts, terminats per una petita seta; flors petites, 

 sèpals glabres, amb algunes setes; pètals d'un 

 vermell fosc (i) amb una taca negra a l'ungla, 

 cuneiformes, filaments estaminals claviformes, mu- 

 cronats sota l'antera, càpsula llargament tnassuda, 

 erissada o glabra, 4-6 estigmes, disc irregular- 

 ment sinuós, no lobat. 



Geografia. — Camps arenoses o pedregoses d'una gran part del pais; Pla de Barcelona; 

 Mollet y altres llocs del Vallès; Vidreres; St. Hilari; St. Llorens del Munt; Pla de Bages; 

 Corbera y altres punts del Bergadà; Gelida, cap al Penades; Cornudella, al peu del Mont- 

 sant. = Lleyda, Vich, Prats de Lluçanès, Borredà, Olot (Csta.); Ribas (Vay.); Solsona, 

 Berga (Bub.). — Maig-Juny. 



N. B. — Ilavem observat tots els trànzits entrc'l tipus y la Y glabbum Koch. 



(1) AI menys en la planta que fins avuy havem observat a Catalunya. 



65 



