FLORA DE CATALUNYA 



Gen re 24. - ROEMÉRIA MEDIK. 



( Dedicada a J. J. Roemer, botànic, metge naturalista de Zurich, coliaborador de Schultz). 



Flors d'un viola fosc, grans, solitàries, sostingudes per pedúncols curts y un 

 poc engruixits a l'àpex, sèpals híspids, pètals trasovats, de prefloració corrugativa, 

 estams indefinits, 2-4 estigmes sentats, càpsula siliquiforme, linear, estriada, + hís- 

 pida, unilocular, de 2-4 valves, dehiscencia valvar y basípeta, llevors cendroses, 

 reniformes, alveolades. Planta anual, de làtex groc, tronc de 2-4 dm., dret, rami- 

 ficat, pelut; fulles 2-3 pinnatisectes, de segments linears, terminals per una pe- 

 tita seta. 



91. = R. violacea Medik.— R. hibrida DC. 



(nomen ineptum.) 



(pel color dels pètals.) 



Sinonímia. — Roseta morada; cast. amapola mo- 

 rada. 



Geografia. — Terres cultivades, principalment de la 

 zona mitja; raríssima al Vallès, però comú als sembrats 

 de la comarca de Bages y de l'Urgell, Sta. Coloma de 

 Queralt; Figueras. = Pla del Llobregat, cap a St. Boy; 

 Montserrat; costa de Tarragona (Csta.); Mataró (Ferr. !); 

 Abrera, Vilafranca (Salv. !); Prats de Rey (Puigg.); Avi- 

 nyonet, Pals de l'Empurdà (Vay.); Berga, Espunyola, 

 Casserras y altres punts (,Puj. C), Cardona y Solsona (Bub.). — Abril-Juny. 



67 



