PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gen re 29. - PLATYCAPNOS Bernh. 

 ( De jtXaTÚç, estès, aplanai; xanvóc;, la fumaria; per la forma del fruit, que es deprimit, aplastat.') 



Flors vermelloses o groguenques, purpúreo-fosques al àpex, amb raims espicífor- 

 mes, curts, ovoides y atapaits; bracties més llargues que'i pedicel. sèpals lanceolats, 

 aguts, més estrets que la corola y 3 vegades més curts; pètal superior tacat de groc 

 al àpex, silícula ovato-oblonga, deprimida, monosperma, a la fi dehiscent, amb una 

 de les valves amb un nervi, Uevors sense carúncules; planta glaucescent, multi- 

 caule, de tronc dret, ramificat, fulles bipinnatisectes, de segments linears. 



105. = PI. spicatus Bernh. — Fumaria spi- 

 cata L. 

 {per la injlorescencia espigada.) 



— 13 ocHROLEucüs Lgc. - Pètals groguencs, virido- 

 lívits al àpex; silícula atenuada per les dugués es- 

 tremitats. 



— T GRANDiFLORus Rouy. (Suppl. Frodr. 3l2). — 

 Raims més clars, flors el doble més grans, valves 

 de la silícula llises, fulles d'un vert fosc, amb seg- 

 ments més amples y obtusos. 



Geografia. — Camps y vinyes arenosos del litoral, y 

 menys freqüent al interior : Montcada; Mataró; Calde- 

 tas; Tarrassa; Viladecaballs; Gelida; Vilafranca; Iguala- 

 da; sense ser comú. = Als voltants de Barcelona y Sant Joan Despí (Salv. I); Pla del Llo- 

 bregat, cap a Sant Boy (Csta.); Vich (Masf.); les Garrigues (Gonz. H; freqüent als camps y 

 vinyats de Llansà (,Vay.); Pons, Balaguer; St. Pol, St. Feliu de Guíxols, Cadaqués, Llansà 

 (Bub.). 



La |3 OCHROLEUCÜS Lge., no escassa al litoral amb el tipus; la y grandiflori.'S Bouy, del 

 litoral de Tarragona a Salou (Llen. I). — Mars-Maig. 



78 



