PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Crucíferes. 



G. 36. - Bràssica. 



Geografia. — Cultivat y semiespontani, el tipus amb les següents varietats: acephala 

 (col verda), crispa (col arrissada), capitata (col de capdell), botrys (broquih, cauliflora 

 (coliflor); de Brusseles, subvar. de la capitata y altres (Csta.). — Estiu. 



La Br. Robertiana J. Gay, a Cadaqués, en les roques calices del Cap Norfeo y penyes de 

 la Sabolla (Trem.l, Vay.l); freqüent a les roques ombrivoles de Torruella de Montgrí, 

 aprop de Sta. Catarina (Vay.); la Sellera, cingles de St. Boch y Petja de Sant Marti (Cod.!). 

 = Entre Colliure y Banyuls (Gaut.). — Maig. 



122. = Br. laevigata Lap. 

 {del llatí levigare, allisar, pulir; pel tronc llis y 

 glabre.) 



Anual, tronc de 2-4 dm., dret, rodó, glauc, molt 

 glabre y poc ramificat ;y!///es radicals en rosetó. 

 breument pQciolades.pinnatífido-runci nades, com- 

 postes de 7-8 parells de segments punxaguts. pes- 

 tanyosos, amb el raquis setoso-hispit, fulles cauli- 

 nars escasses, enteres, linears, sentades y glabres; 

 sèpals connivents, glabres, pètals blancs, amb ve- 

 nes pardes, siliciies estriades, de 3-4 cm., bec 4 ve- 

 gades més curt que les valves, monosperm; lle- 

 vors globoses, pardes. 



Geografia. — Montserrat (Csta.). — Abril. 



N. B. — Deurà ésser molt rara puig que ni'l P. Marcet ens l'ha remesa ni l'havem trobada all! en les moltes 

 excursions nostres, ni cap mésbo'ànic l'ha citada. 



i23.'>Br. fruticulosa Cyr. 



{forma diminutiva del llatí fruticosus, de frutex, 

 arbust.) 



Bienal o perenne, tronc de 2-4 dm., dur, sub- 

 llenyós y una mica híspit a la base, ramificat y 

 quasi nu, glabre a la part superior, fulles glauces- 

 cents, les inferiors peciolades, iirades, de seg- 

 ments obtusos, el terminal molt gran, un poc se- 

 loses, les superiors sentades, linears, enteres, sè- 

 pals drets y un poc oberts, pètals d'un grog pàlit, 

 silicues nuoses. de 2-3 cm., bec 4 vegades més curt 

 que les valves, generalment monosperm, Uevors 

 pardes, globuloses y finament alveolades. 



Var. RUBECULA Csta. — Planta de color verme- 

 llós, anual, no subllenyosa a la base, fulles poques y més petites, cubertes de pels 

 petits y bulbosos, a la base, les vores dels sèpals y venes dels pètals, vermelles. 



Geografia. — Comunissima als olivars, vinyes y vores de camins de Roses y Cadaqués; 

 Blanes, Lloret y Tossa. = Vallvidrera (Masf.), Tibidabo (Sen.), Mataró (Ferr.!). 



La vAR. RUBECULA Csta, als camps de Lloret (Trem. I, Compfi.l), Sant Feliu de Guíxols, 

 Llansà, la Selva, etc. (Bub. sub Br. Tournefortii Gouanl. 



Bràssica Arutlcnlosa. 



96 



