FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. i79.-Triíolium. 



lucmbranoses, lanceolato-acuminades; flors àlbido-purpurincs, capítols grans, 

 subglobulosos, a la fi el•lipsoides, pedunculats, terminals, amb un involucre 

 polífil; calze fructífer vcsiculós, turbinat, no jcs a la basc de Ics 2 lacinics 

 inferiors; lacinies quasi iguals, setacics, la inferior igual al tub; corol•la 

 escariosa, 1-2 vcg. mes llarga que el calze; llim de l'estàndard agut, 

 I vcg. més llarg que l'ungla; llegum exserta, sentada, bcqueruda, 2-3-sperma; 

 Ik'vors globuloscs, finament tubercüloses. 



Geografia. — Pastures i llocs herbosos: Cap al ccmenliri de Barcelona (Colm.); Pir. Or.; 

 Paulilles, prop de Banyuls (Lap.); Colliurc (Gibelli cl Belli, ex Rouy); l'orl-Vcndrcs (Aimé 

 Massoi).— Maig-Juny. 



A'. B. Considerem com a hasiani dubiosa l'cxisicncia d'aquestos dugués espècies a Ca- 

 talunya. 



691. —T. alpinum L. 



(Alpes; per la seva estació a les altes mun- 

 tanyes.) 



Sinonímia. — Regalecia; cast. cresta del 

 fènix, regaliz de los Pirineos, de los Alpes 

 o demonte. 



Vivaç, rizoma groixut, Uenyós, cundidor, 

 dolç, ramificat, que produeix fulles fasciculades 

 i pcduncles; fulles llargament peciolades, folíols 

 Trifoiium alpinum lanccolato-linears, finament denticulats i for- 



tament nerviats; estipules llargament soldades 

 al pecíol, lanceolato-acuminades; flors purpurines, grans, a la fi reflexes; 

 capítols clars, pauciflors, formats per 2 verticils sempre separats, ornat 

 cada un d'ells d'un involucre curt, festonat, escariós; pcduncles axil•lars, 

 aparentment escapiformes; calze acampanat, subgibós a la base, glabre, 

 de 10 nervis; lacinies lanceolato-alcnades, un poc desiguals, 2 vcg. més 

 llargues que el tub; corol•la a la ti escariosa, el doble llarga que el calze; 

 llegum estipitada, bcqueruda, oblonga, contreta al mig, 2-sperma; llevors 

 lenticulars, escotades. 



Geografia. — Pastures de les altes muntanyes: altures de Núria, Puigllançada i altres del 

 Cadí. = De Costabona a la Cerdanya (V'ay.); Cambredases (Bub.); serra de Benui i Bassivé, 

 després de Castanesa; Port de Benasc i Maladetta (Zett., Csta.); Vall d'Aràn (Llen.!); port de 

 la Bonaigua (Timb.); Pla de Beret, Tredòs (C. et S.).— Jul.-Ag. 



109 



