FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. i79.-Trifolium. 



Trifolium palléscens 



curtes; estàndard oblong, i veg. més llarg quo cl calze; llegum linear, cxserta, 

 sentada, 3-4-sperma; llevors subreniformes. 



Geo^ra/ííi.— Comuna per prats i llocs herbosos des de la zona inferior fins al Pirineu.— 

 Abr.-Oct. 



694— T. palléscens Schreb — T. gla- 

 reósum Schl. 



(de palléscerc, grogucjar; pel color blanc 

 groguenc blanc rosat de Ics flors; glareosus, 

 de glarea, la grava, per la seva estació, al pe- 

 druscam de les altes muntanyes.) 



Perenne, oespitosa, rizoma ramificat amb 

 branques primes, ajagudes, de 5-20 cm.; fulles 

 breument peciolades, folíols trasovats, trun- 

 cats o escotats, denticulats, nerviats, pubes- 

 cents pel revers; estipules àlbido-membranoses, 

 lanceolato-acuminades; flors d'un blanc groguenc 

 rosat, promptament reflexes; capítols multiflors, globulosos, petitets; pedun- 

 cles bàsico-caulinars, 1-3 veg. més llargs que cl pecíol; pedicels més llargs que 

 les lacinies del calze glabre, desiguals, lanceolato-acuminades, les superiors 

 més llargues que les inferiors i que cl tub; estàndard 3 veg. més llarg que el 

 calze; llegum oblonga, sm&síss/'/, no bonyeguda, z-s-perma^llevors subreniformes. 



Geografia. — Pastures i pedruscam de les altes muntanyes: Vall d'Eine (Fouc. et Gaut., 

 ex Rouy); Pir. Or. (Cosle).— Jul.-Ag. 



695. —T. Thalii Viu. — T. caespitosum 

 Reyn. 



(dedicat a Johann Thai, f 1583, metge de 

 Nordhausen i A. de la Sylva Hercynia, 1588; 

 caespes, caespitis, la jespa, per ser planta 

 cespitosa.) 



Perenne, cespitosa, rizoma ramificat, bran- 

 ques de 5-10 cm., terminades en fascicles de 

 fulles i peduncles llargs, axil•lars; fulles llar- 

 gament peciolades, folíols el•líptics, petits, 

 truncats o escotats, denticulato-cuspidats, amb 

 nervis bastant sortits; estipules àlbido-mem- 

 branoses, subvaginato-lanceolato-alenades; flors rosades, dretes; capítols 



Trifolium Thalii 



III 



