FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. i79.-Trifolium. 



peciolades; folíols trasovato-cuneïformes, truncats o escotats, semilato- 

 cuspidats a la part superior, nerviats, freqüentment tacnís de negre; estipules 

 lanceolato-alenades; flors blanques, promptament reflexes; capítols globu- 

 losos, ciarets; peduncles més llargs que les fulles, calze glabre, lacinies 

 lanceolato-acuminades, desiguals, rccorbades després de l'antesi, les superiors 

 iguals al tub; estàndard plegat, 1-2 veg. més llarg que el calze; llegum li- 

 near, sentada, bonyeguda, fistonada a la sutura superior, 3-4-sperma; llevors 

 globuloses. 



Tritolium parviflórum 



Geogra/fa.— Prats i llocs herbosos, principalmenl del litoral: Cadaqués, no escàs a Pori- 

 lligat; Castelló d'Empuries; Empalma, Sils, Vidreres, St. Hilari i Guilleríes,=Vich (Masf.); 

 Massanet de Cabrenys, Olot, Maiïi, Figueres, Roses (Vay.); riera de Osor, r.(Cod.); Girona, 

 Banyuls (Bub.).— Maig-Juny. 



698. —T. parviflórum Ehrh. 



(de parvus, petit, i flos, fióris, la flor; per les 

 flors i capítols petits.) 



Anual, tronc de 1-3 dm., prostrato-ascen- 

 dent, glabre, ramificat; fulles llargament pe- 

 ciolades, folíols de les inferiors trasovats, els 

 de les superiors oblongo-cuneïformcs, forta- 

 ment nerviats, denticulato-cuspidats; estipules 

 àlbido-membranoses, ovato-acuminades; flors 

 rosades o blanquinoses, capítols globulosos, 

 petits, densos; peduncles axiliars, groixuts, 

 rígids, els inferiors més llargs que el pecíol; 

 calze glabrescent, lacinies linears alenades, itwlt desiguals, a la fi reflexes, 

 les superiors més llargues que el tub; estàndard no escotat, ovato-cuneï- 



forme, més curt que les lacinies superiors del 

 fvTx? calze; llegum inclosa, ovoide, 2-sperma; llevors 



ovoides. 



Geografia. — Pastures i vores dels camps: la Cer- 

 danya (Compy.); regió subalpina de la Cerdanya, entre 

 Sallagosa, Angustrina, les Escaldes i Puigcerdà (Gaut.); 

 Pir. Or. (Coste).— Maig-Jul. 



699.— T. cernuum Brot. -^ v Perrey- 

 mondi Rouy. — T. Perreymondi G. G. 



(llatí cernuus, capbaix, per les seves flors a la 



TrifoUum cernuum 



113 



