PUBLICACIONS D K L' I N S T I T U T DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. 



G. i79.-Triíoliuni. 



Perenne, rizoma vertical, que produeix troncs drets o ascendents, cs- 

 triats, simples o ramificats, peluts o glabrescents; fulles inferiors llar- 

 gament jM-ciolades, les superiors subsèssils, oposades; íolíols ovato-cllíptics, 

 freqüentment maculats, blans, subíntegro-pcstanyosos; estipules ovato-alena- 

 des. Ics superiors molt dilatades^ flors purpurines, rarament blanquinoses; 

 capítols grans, sidiglohitlosos, terminals, solitaris o geminats, subsèssils, 

 semiinvolucrats per les estipules de les 2 fulles florals; calze de tub pelut, 

 amb 10 nervis; gorja tancada per im anell callós, lacinies sciàcies, pcstanyoscs, 

 desiguals, l'injcrior i vcg. més llarga que cl tub; estàndard oblong, truncat, 

 I \'eg. més llarg que el tub; llegum ovoide, dehiscent per un opèrcul; llevor 

 uvoide, llisa. 



Raça T. bradeàtum Schoubs. — Troncs llargs, prims; folíols grans, esti- 

 pules superiors molt dilatades, flors grans, lacinia inferior del calze arque- 

 jada, corol•la rosada, molt més llarga que el calze. 



Geografia .—PTa.\.s i llocs herbosos: des del litoral fins al Pirincu. 



La raça T. bracíéalum Sclwusb. a Cadaqués. = Barcclona (Treni.!).— Abr. -Oci. 



707. — T. subterràneum L. 



(sota terra, pels pedunclcs fructífers freqüent- 

 ment enfonsats.) 



Anual, tronc de 3-30 cm., ajagut, estès ea 

 cercle, pelut, estriat; fulles llargament peciola- 

 des, folíols amples, obcordiformes, subdenticu- 

 lats a l'àpex, pubescents, a veg. amb taques 

 negres; estipules membranoses, ovato-agudes; 

 flors blanques, estriades de rosa, reflexes, 

 2-5 fèrtils i diverses estèrils apètales que reco- 

 breixen les fèrtils formant capítols globulosos 

 llargament pedunculats, aplicats a terra o cn- 

 fonsats; calze de tub glabre, sense nervis, obert a la gorja; lacinies pcsta- 

 nyoses, sciàcies, dretes, a la fi obertes, quasi iguals, tan llargues com el 

 tub, el fructífer romput per la llegum; estàndard el•líptic, escotat, i veg. 

 més llarg que el calze; llegum inclosa, subglobulosa, i-spenna; llevor lenticu- 

 lar, negra, llisa, relativament gran. 



Trifolium subterràneum 



Geografia. — Pastures i prats secs: Terrassa, r.; cordillera litoral, al peu del castell 

 d'Aramprunyà.=Turons pròxims a Barcelona (Csia.); Vich (Masf.); Taradell (Puigg.!); Tor- 

 dera (Llen.!); comuna a la Sellera (Cod.); Sia. Coloma de Farnés, Pla de la Pinya, Moni- 

 soli (Vay.),- Empúries, Cadaqués (Trem. in Hb. Cad.); Vall d'.Xràn (Lap.).— Maig. 



118 



