FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. i79.-Trifoliuin. 



ramificat, angulós, pelut; fulles pecioladcs, íolíols trasovats, truncato-den- 

 ticulats, pestanyosos, amb els nervis laterals rectes; estipules lanceolato- 

 acuminades, flors rosades, petites; capítols ovoido-oblongs, nusos a la base, 

 freqüentment gcmí)iats, l'un axil•lar, llargament pcdimculat i l'altre terminal, 

 subsèssil, aparentment axil•lar; tub del calze trasovoide, amb lo nervis, 

 pelut; gorja callosa, tancada; lacinies quasi iguals, triangular-setàcies, pesta- 

 nyoses, més del doble llargues que el tub, a la fi divergents; corol•la més 

 curta que el calze, estàndard escotat, llegum ovoide, llevors globuloses, 

 escotadcs, llises. 



Geografia. — Llocs àrids i arenosos; Girona, a S. Mani Sapresa (Cod.); St. Climent 

 (Sen.!); Pir. Or. (Rouy); Coiliure (Caut.); Banyuls (Lap., Bub., Gaut.).— Maig-Juny. 





712.— T. arvénse L. 



(arvensis, del camp, cultivat, per la seva estació.) 



Sinonimia . ■ 

 pie de liebre. 



Peu de llebre; cast. lagopo o 



Trifolium arvénse 



Anual bienal, tronc de 5-30 cm., dret 

 difús, prim, pubescent, blanquinós o vermellós; 

 fulles inferiors i caulinars curtament peciola- 

 des, les superiors sentades; folíols de les pri- 

 meres trasovato-cuneïformes, escotats o den- 

 ticulats, els de les últimes linear-oblongs, mu- 

 cronats; estipules linear-alenades; flors blan- 

 quinoses rosades, molt petites; capítols ovoides o bé oblongs, solitaris, 

 pedunculats, piloso-sedosos; calze fructífer de tub subglobiilós, pelut; gorja 



peluda, no callosa; lacinies sctàcies, plumoses, 

 quasi iguals, a la fi obertes, més llargues que 

 el tub; estàndard estret, obtús, més curt que 

 el calze; llegum ovoide, llevor esfèrica; planta 

 polimorfa. 



Geografia. — Llocs secs i arenosos: Comuna des del 

 litoral a les Guilleríes i valls pirenenques. — Maig-Ag. 



713. —T. angustifolium L. 



(angustus, estret, i folium — aquí adjectivat — 



Trifolium anguMIfSlium i, jj l i i t' i >■ i 



julla, pels foltols linears.) 



121 



