PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. 



Sinonímia. 

 chas. 



G. i79.-Tníolium. 



Fenc bord; cast. pie de liebre mayor de hojas estiv- 



Anual, tronc de 1-4 dm., dret, rígid, robust, cobert de pèls aplicats, es- 

 triat, ramificat; fulles curtament peciolades, les superiors subsèssils, alter- 

 nes; folíols linears o lanceolato-linears, aguts, enters; estipules llargament 

 soldades al pecíol, linear-alenades, pestanyoses; flors rosades, petitetes; capí- 

 tols grans, oblongo-cilíndrics, solitaris, terminals, pedunculats; tub del calze 

 fructífer cònic, piloso-sedós; gorja callosa, lacinies linear-alenades, rígides, 

 plumoses, a la fï obertes, poc desiguals, l'inferior més llarga que el tub; es- 

 tàndard lanceolat, agut, poc més llarg que ?1 calze; llegum ovoide, apicu- 

 lada, bivalva; Uevor globulosa, llisa. 



Geografia. — Llocs àrids, terres incultes, vores de camins: comuna des del litoral fins a 

 Ribes, Queralbs, Olot i Guilleries.— Maig-Juny. 



714. — T. Lagópus Pourr. 



(grec XaYtóç, llebre, i :toóç, peu, pel tontcut ton 

 del calze fructífer i quasi de tota la planta.) 



Sinonímia. — Peu de llebre, peu de rata; 

 cast. pie de liebre. 



Anual, d'un verd cendrós, tronc de 5-20 cm., 

 dret, un poc flexuós, gruixudet, ramificat, 

 piloso-llanut; fulles peciolades, folíols traso- 

 vato-cuneïformes, els de les inferiors escotats, 

 amb els nervis laterals rectes; estipules grans, 

 especialment les de les fulles superiors, ovato- 

 acuminades; flors alborosades, petites; capítols oblongo-cònics, grandets, 

 solitaris o geminats, i aleshores l'un axillar, llargament pedunculat, i 

 l'altre terminal, subsèssil; calze pelut, de tub ovoide i el fructífer subglobulós, 

 amb 10 nervis i la gorja tancada per 2 callositats; lacinies molt desiguals, 

 alenades, rígides, llargament plumoses, l'inferior quasi el doble llarga que 

 el tub; corol•la apenes més llarga que el calze, estàndard linear-oblong, 

 agut; llegum i Uevor ovoides, aquesta xagrinada. 



Trifolium Lagópus 



Geografia. — Llocs àrids granitico-pizarrosos: S. Marçal del Montseny. Si. Hilari i .Mont- 

 soli. = Espluga de Francolí (Llen.l); N'ich, r. (Masf.l); entre Seba i Viladrau (Puigg. c.x III1. 

 Csta.); les Guilleries, Campmany, la Junquera, Massaneí de Cabrenys i de la Selva, Seu 

 d'Urgell, Requesens (Bub.); la Bajol (Bolós). — Maig-Juny. 



122 



