FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



més llargs que les fulks, 2-6-flors, llegum de 2-3 cm., dreta, linear-cilíndri- 

 ca, de valves caragolades en hèlix després de la dehiscencia; Uevors petites, 

 globuloso-deprimides . 



Gto^'ífí/íii.— N'ores dels lorreius, reguerols 1 prais humils: Montseny, a la vall de Sia. Fe, 

 d'on baixa tins a Gualba; St. Hilari i Monisoli. = La Sellera, S. iMarií Sapresa (Cod.!); vall 

 d'Aràn, c. (Llen.); Lés, Tredòs (C. et S.l. 



La var. L- peduuculàlus Cav., comuna per llocs hcrbosos del Prat de Llobregat i Blanes. 



A'. B. Per més que Rouy cl considera com a raça de l'especie següent, amb la qual lé 

 veriíablemeni marcades afinitats, per la longiíui dels peduncles i troncs, manifestament 

 /isiulosos. l'incloem en el /,. uliginosus. seguim a \Vk. ( Prodr. Suppl. 243). 



733. ~-L. corniculatus L. 



(de comículum, dimin. de comú, us, la banya; 

 per la forma particular de la carena de la flor 

 i tal vegada de la llegum ^K) 



Vivaç, rizoma fort, no estolonífer; tronc de 

 1-5 dm., macís, ajagut o ascendent, glabrescent 

 o pelut, ramificat; folíols trasovato-cuneïformes 

 o bé oblongs; estipules ovades o lanceolades, 

 més llargues que'l pecíol; flors grandetes, quc's 

 tornen verdes per la dessecació; peduncles 

 i-6-flors, més llargs que les fulles, amb 1-3 fo- 

 líols a l'àpex; calze acampanat, de lacinies 

 iguals, triangular-alenades, tan llargues com el tub, connivents abans de la 

 floració; estàndard amplament ovat, ales trasovades, fortament encorbades 

 a la vora inferior; carena encorbada en angle quasi recte, bruscament i llarga 

 bequeruda; llegum de 2-3 < m., cilíndrica, recta, de valves que's caragolen en 

 hèlix després de la dehiscencia; llevors petites, subglobuloses: planta polimorfa. 

 p villosus Wk. — Planta de troncs, fulles i calze amb pèls llargs, este- 

 sos, ^;; abimdants. 



8 pilosus Rouy. — Planta petita, moll pilosa, rizoma curt i fort, troncs 

 ascendents, folíols oblongo-cuneïformes, estipules ovato-oblongues, molt més 

 llargues que'l pecíol, 2-4 flors grans, carena + vermellosa. 



C alpinus Ser. — Planta nana, cespitosa, glabrescent o peluda, de ri- 

 zoma fort, troncs prims, folíols petits, ovato-oblongs, 1-3 flors, lacinies del 

 calze més curtes que'l tub, pètals, especialment la carena, vermcllosos. 



Geografia. — Prats, boscos i llocs herbosos des del litoral al Cadi i .N'uria. 



La i villosus Wk., a Palautordera, S. Llorenç del iVtunt, coll de Davi i altres llocs elevats 



la • pilosus Rouy, al Miracle (Marcel!), y 



la ; alpinus Ser., a Núria, al peu de Finesirelles. — Maig-Ag. 



Lotus corniculatus 



(i) Aquest íornicula/ui te aqut una significació purament botànica. Cf. Oxahi cornieulat*. 



137 



