FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 184. — ASTRAG ALUS L. 



(Del grec ««TpiyïXoí;, nom d'una lleguminosa en Dioscòrides; nom del òs del tars, 

 per la forma de la llegum en algunes espècies, com A. hamosus.) 



Flors purpurines, blavenques, grogues o blanquinoses, en capítols o 

 raïms espiciformes, rarament solitàries, axil•lars, pedunculats subsèssils; 

 calze acampanat o tubulós, 5-fid o 5-dentat, de divisions quasi iguals; es- 

 tàndard ovat o bé oblong, més llarg que les ales; carena mútica, estams 

 diadelfes, llegum freqüentment subtrígona, dividida longitudinalment en 

 2 cel•les completes o incompletes per la introflexió de la sutura inferior, es- 

 tenia o dorsal: plantes herbàcies o subllenyoses a la base, de fulles quasi 

 sempre imparipinades, de folíols enters i estipules no foliàcies. 



I Plantes anuals, d'arrel prima 



I Plantes perennes, de rizoma gruixut Uenyós 



j Flors blanques o purpurines 



(Flors blanquinoses o groguenques .... 



ÍFlois subsèssils, blavenques 

 Flors llargament pedunculades , purpurines . 



.Flors solitàries, rarament geminades; llegum pubescent, alenada, en- 



I corbada en forma d'ham 736. A. SCOrpioídeS- 



^ I Flors 4-10, en capítols trasovats, densos; llegum peluda, cilíndrico-tri- 

 gona, dreta, acuminada 737. A. sesameus. 



Flors purpurines, llegums dretes, imbricixdes, semiovoides, cobertes 

 d'escames setígeres; folíols el•líptico-oblongs, truncats o tscotats; 



estipules ovato-acuminades 738. A. pentaglottis. 



I Flors purpurio-blavenques, llegums 3-5, esteses en estrella, cilíndrico- 

 trígones, piloso-llises; folíols oblongs, obtusos; estipules triangulars, 



739. A. Stella. 



139 



