PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoscs 



G. i84.-Astr3Ralus. 



com tota la planta; fulles de 4-7 parells de folíols oblongo-lincars , mucro- 

 iiulats; estipules lanceolato-acuminados; flors albo-grogucnques, molt petites, 

 dretes, en capitoJs axil•lars, ovoides, densos, molí breument pedunculaís: 

 peduncks fructifcrs tapats pels fruits i semblant sentats els capítols; calze 

 acampanal. cobert de pèls setosos, uns blancs i altres negres, dominant 

 totalment aquests a l'àpex, abans de l'antesi; lacinies alenades, iguals al iub: 

 estàndard ovat, escotat i apiculat, poc més llarg que el calze; llegum 

 triangular, cordijorme, acmninada, reflexa, assolcada a la sutura externa; 

 llevoi-s reniformes. plegades, 2 a cada cel•la. 



Geografia. —Llocs àrids i pedregoses: cordillera liioral, als boscos de Líruguers, abundant 

 ap. de can Mas; falda del Tibidabo, al peu de Nova Betlem. =Cap a Gracia (Salv.!); Mollet 

 (Jover!); pla de Barcelona, r. (Csta.). — Abr.-.Maig. 



741. — A. hamosus L. 

 (del llatí hamus, l'ham; per la forma de les 

 llegums encorbades. que s'hi assemblen.) 



Sinonímia. — Cast. garbancillo de perro, 

 i•ncor\•ada ancha, naricetas. 



Anual, tronc de 2-6 dm.. ajagut o ascendent. 



simple o ramificat, \írido-blanquijiós, subpi- 



loso-setós; fulles de 8-12 pareUs de íolíols 



oblongo-cliíptics, tnmcats o escotats; estipules 



ovato-acuminades, + soldades en beina oposi- 



tifolia: flors albo-groguenques, petites, dretes, 



3-12 en capítols espessos, ovoides, a la fi clars i cilindroides; peduncles 



fructífers quasi tan llargs com les fulles: calze tnbulós, cobert de pèls aplicats, 



uns blancs i altres negres, de lacinies linear-alenados, iguals al tub; estàndard 



ovato-oblong, escotat, apiculat, el doble llarg 

 que el calze; llegum cilíndrica, curvato-ascen- 

 dent, en forma d'ham, acuminada, assolcada a 

 la sutura externa; llevors quadrangulars, llises. 



Geografia. - Llocs herbosos: Comuna al litoral, al 

 X'allès, S. Llorenç del Munt; al Penedès, cap a Torre- 

 lles de Foix; Cornudella i Montsant. = Prats de Rei 

 (Puigg.l); a l'Empordà, Cassà de la Selva (\'ay. ; Puig- 

 reig, Marlés. Serrateix (Puj. C ). — Abr.-Juny, 



742.- A aristatus L'Hérit. — A. sem- 

 pervirens Lamk. 



(del llatí arista, l'aresta espina; pels peciols 

 A,.r4g«ius arisutus ^^^ ^^^ ^.„/^^^ persístens Í t€rminats en aresta 



AstrAgalus hamosus 



M4 



