PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. 



G. i84.-Astràgalus. 



el tuh; corol•la marccscent, estàndard escotat, quasi el doble llarg que el calze; 

 llegum exserta, ovoido-ohlonga, coberta de petits pèls aplicats, apiculada. 

 amb 2 llevors a cada cel•la, snhglohuloses i dèbilment cscoiadcs. 



Geografia. — Llocs pedregoses i arenoses àrids del liioral: Cap de Creus; l'Escala i altres 

 llocs del gò f de Roses. = Vilanova de la Muga et alibi (Csta.); costes marítimes de Cadaqués 

 i la Escala; platja de Pals, Bagur. r. (Vay.); Castelló d'Empuries (Bub.).— Maig. -Juny. 



744. — A. depréssus L. 



(llatí deprimere, depréssus, aplastat: per ser 

 planta cespitosa *''.j 



Perenne, de 5-15 cm., cespitosa, pubescent, 

 rizoma dividit en branques cscamoses que 

 produeixen rosetons de fulles i peduncles ordi- 

 nàriament escapiformes; fulles llargament pe- 

 ciolades, amb 9-11 parells de foliols bastant 

 separats, petits, trasovats, truncats o escotats; 

 estipules amplament ovato-acuminades, esca- 

 rioses; flors blanquinoses, 9-15 en capítols 

 subglobulosos, clars, que s'allarguen un poc ;i 

 la maturitat; pedimcles molt més curts que les fulles, calze acampanal. 

 cobert de pèls negres aplicats, de lacinies linears, un poc més curtes que cl 

 tub; estàndard ovat, escotat, més llarg que les ales trasovades, obtuses. 



enteres; llegum cilíndrica, recta, reflexa, d'ap. 

 de 2 cm., pubescent, a la fi glabra, atenuada 

 i apiculada, amb un solc superficial a la 

 sutura externa; llevors rcniformes, llises. 



Geografia. — Roques i pastures de les altes munta- 

 nyes: la Mulina i la Cerdanya (Vay.); los Molines (la 

 Molina:') sub Puigcerdà (Bub.); Pir. central, a Prunera 

 de la Vall d'Aràn (Llen.l).-.Iul. 



Astrigalus depríssus 



745. — A. monspessulànus. L. 



(Per la seva pàtria: de Montpellcr .) 



AstrAgalus monspessulinus 



Perenne, de 1-2 dm., glabrescent, rizoma 



llenyés, ramificat, produint les branques per 



l'extrem rosetons de fulles i llargs pedimcles escapiformes; fulles llargament 



peciolades, amb 10-20 parells de foIíols el•líptics, obtusos, subescotats o 



mucronulats; estipules lanceolato-linears, acuminades, peciolars; flors pur- 



(\) Amb dcnomintció grcg<: TOtnetvó^, humil. 



146 



