FLORA DE CATALUNYA 



Llcguminoses. 



G. i84.-Astràgalus. 



ze, d'ungiu molt curta; ales oblongues, poc més cuites que la carena molt aui- 

 pla/trasovato-ti-iangular, obtusa; llegum inclosa, globuloso-trigona, coriàcia, pe- 

 luda, assolcada per l'csqucna. apiculada, 2-4-sperma; llevors grans, reniformes. 



Geografia. — Llocs secs i àrids: de Lleida a Mollerusa (Salv.!); Alcanó i altres llocs de Ics 

 Garrigues (vl.ii in Hb. Gonz.!); Cervera, Tàrrega, Talladell et ahbi, de l'Urgell i la Segarra, 

 la Escala i altres llocs de l'Empordà (Csia.); Prats de Rei (Puigg.!) Sallent, ap de la Ga- 

 varresa, r. r. (Puj. C.).— Maig-Jul. 



749. A. glycyphyllos L. 



(grec YÀuxòí, dolç, i 'fóXXov. fidlii; per la sem- 

 blança de les fulles amb les de la regalecia '■'.) 



Sinonimia. — Cas. Hierba de S. Lorenzo; 

 i'also orozuz. 



Perenne, tronc de 5-10 dm., ajagut, flexuós, 

 angulós, glabre; fulles peciolades, amb 4-6 pa- 

 rells de folíols grans, prims, el'líptico-ovats; 

 estipules relativament petites, lanceolato-acu- 

 minades; flors d'un groc verdós, mitjanes, nom- 

 broses, acompanyades de 2 bractcoles setàcies, 

 en capítols uvoides, després oblongs; peduncles 2 vcg. més curis que les fulles. 

 calze acampanat, glabre; dents linears, més curtes que el tub; estandai'd ovat, 

 escotat, més curt que les ales, un poc més llarg que la carena, 3-4 veg. més 



que el tub; llegum cilíndrico-trígona, arquejada, 

 acmninada, glabrescent, assolcada a l'esquena, 

 ]:)olisperma; llevors reniformes. 



Geografia. — Boscos i llocs hcrboso-umbrosos: Des 

 de la costa a la cordillera superior del Vallès, a la Font 

 de la Pola; Sta. Fe del Montseny, S. Hilari i Montsolí; 

 Ribes, Queralbs. = Vich (Masf.); Núria, Olot (Vay.); Gi- 

 rona, Cabanes (Sen.); la Sellera (Cod.); Vall d'Aràn, 

 Port de la Picada, Artiga de Lin íZett.), les Bordes, 

 Viella, Arties (Llen.).— Juny-.Ag. 



750.- A. Cicer. L 



(cicer, el cigró ciuró; per la llegum inflada 

 més menys semblant a la d'aquella planta, 

 també lleguminosa.) 



Astràgalus glycyphyllos 



Astràgalus Cicer 



Perenne, tronc de 3-8 dm.. ajagut, flexuós, verd, glabrescent; fulles d( 



(i) Kccordrs que U regalecia de muntanya és el Trijoí. aípitiiun. 



.Aquesta denominació especific.i rcsulln una mica estranya, tota vegada iiuc ),< regitiecia és \.\ (jlyíy>rhis.t 



149 



