PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere 185.- OXYTROPIS DC. 



(Grec 6ÇÚ1;, agul, i TpoTri<; carena; per la lorma de la carena de la corol•la.) 



Flors albo-groguenques, blaves lilacines, rn raïms axil•lars llargament 

 pedunculats; calze tubulós, 5-ficl, de lacinies quasi iguals; estàndard més 

 llarg que les ales, carena apiculada, estams diadelfes; llegum inflada, amb 

 im embà longitudinal + complet format per la retroflcxió de la sutura 

 superior: herbes perennes, acaules, de rizoma relativament gruixut, escamós, 

 peludes, de les altes muntanyes, de fulles imparipinades, folíols enters, 

 estipules soldades. 



, Flors albo-groguenques; llegum ovoide, apiculada, sentada, canalicii- 

 1 * lada per la sutura interna; embà incomplet 752. O. campestris. 



(Flors blaves o lilacines 2. 



'Flors blaves, llegum estipitada, ovato-oblonga (12-16 mm.), embà in- 

 complet, dents del calze 3 veg. més curtes que el tub, de 8-26 pa- 

 rells de folíols 753. O. pyrenaica. 



I Flors lilacines, amb la carena violada; Uegmn sentada, oblonga; fulles 



de 8-15 parells de folíols 3. 



Raïms ovoides, que s'allarguen a la fructiiicació; llegum ovato-oblonga 

 (18-20 mm.), acanalada per les 2 sutures; embà complet, 



754. O. Halleri. 



.Raïms subglobulosos, umbel•liformes a la fnictificació; llegum més 



llarga, solament acanalada per la sutura interna; embà incomplet, 



755. O. Lazica. 



753 O campestris DC - O campes- 

 tris. L., subvar. bicolor Rouy. 



(de campus, cl camp, plana; per la 

 general estació.) 



seva 



Oxytropís campestris 



Planta de 1-2 dm., cespitosa, piloso-sedosa, 

 no glandulosa; fulles peciolades, de 10-15 Pa- 

 rells de folíols, ovades o lanceolades, agudes, 

 acuminades; estipules escarioses, acuminades, 

 soldades al pecíol per la base; flors dretes, 

 d'un blanc groguenc o amb la carena blavenca 

 o violàcia (snbvar. bicolor Rouy). 6-10 en raïms 



152 



