FLORA DE CATALUNYA 



Llcguminoses. 



G. iS5.-Oxytropis. 



ovoides, densos, acompanyats de bràcties més llargues que els pedicels, 

 lanceolato-acuminades, pestanyoses; peduncles escapiformes , més llargs que 

 les flors; calze pelut, que s'esqueixa a la maturitat, amb pèls llargs, gro- 

 guencs i altres de curts, negres, tots aplicats, de dents linears, 3 veg. més 

 curtes que el tub; estàndard oblong, escotat, molt més llarg que les ales; 

 llegum ovoide (14-18 >'- 6-8 mm,), sentada, peluda, apiculada, acanalada per 

 la sutura interna; embà incomplet; llevors reniformes. 



Geo^ra/ia.— Roques i pastures de les altes muntanyes: Núria, cap a Fontnegra; Coll de 

 Pal, Pedró dels Quatre Batlles. = Morens, Costabona (Vay., Gaut.); vall d'Eine (Lap.) Set- 

 cases, Carençà (Bub.); Port de Viella (Csta.); Vall del Juela (Timb.); Artiga de Viella, Port 

 de Benasc, Coma Gireta (Llen.); Ruda (C. et S.).— Jul.-Ag. 



Oxytropia pyrenàica 



754— O. pyrenàica G. et G. 



(de Pyrenaicus-Pyrenaei, per la seva habitació 

 als Pirineos.) 



Planta de 5-15 cm., piloso-blanquinosa, 

 branques del rizoma bastant llargues, primetes 

 i ascendents; fulles llargament peciolades, de 

 8-26 parells de folíols oblongs o lanceolats, 

 acutiiisculs; estipules llargues, peciolars, lan- 

 ceolato-linears; flors blaves, dretes, a la fi uni- 

 laterals, 5-15 en raïms globuloso-ovoides, 

 densos; bràcties oblongo-lanceolades, més llar- 

 gues que els pedicels, peludes; pedimcles 

 escapiformes, tant més llargs que les fulles; calze pelut, de dents 3 veg. més 

 curtes que el tub; estàndard amplament ovat, escotat, d'un quart més llarg que la 

 carena encorbada i llargament apiculada; llegums estipitades, ovato-oblongues 



(12-6 X 5-6 mm.), peludes, penjants totes d'un 

 mateix costat, assolcada per la sutura interna; 

 embà incomplet; llevors reniformes. 



Geografia. — Pastures i roques de les altes munta- 

 nyes: Pedró dels Quatre Batlles, al Bergadà. = Cim de 

 Puigllançada, al Fiergadà (Sen.I); Port de Viella (Csta.). 

 cim de la Picada, pastures d'Artiga de Viella, Coma 

 Gireta (Llen.l); Bassivé (Lap., Compiï., Pujol J.l); Port 

 de la Forqueia (Timb., Bub.); Penablanca, Maladetta, 

 Castanesa(Zeu.,Gr. G., Isern, Bub.); Ruda (C. et S.).— 

 Jul.-Ag. 



755. O. Halléri Bunge. — O. uralen- 

 sis DC. — Astragalus variabilis 7 seri- 

 ceus Rouy. 



Oxytropis HalIérí 



153 



