FLORA DE CATALUNYA 



Gènere i86.- PHACA L. 



(grec tpax>{ o tfaxói;, llentia; altra lleguminosa mengívola, en Dioscor.; per la forma 



de la llevor (0.) 



Flors grogues, blanquinoses, blavenques o violàcies, en raïnis axil•lars, 

 pedunculats; calze 5-dcntat, de dents quasi iguals, acampanat; corol•la ca- 

 duca, estàndard orbicular bé oval, carena motxa, estams diadelfes; llegum 

 exserta, pàtulo-reflexa, llargament estipitada, inflato-membranosa, unilocu- 

 lar, generalment amb un embà incomplet format per la introflexió de la 

 sutura inferior: herbes perennes de les altes muntanyes, de fulles imparipin- 

 nades i estipules lliures. 



'Flors grogues, llegum i-locular, sense embà; troncs de 20-50 cm., fu- 

 lles amb 8-15 parells de folíols 756. Ph. alpina. 



Flors blaves o violàcies, almenj's la carena; llegum 2-locular, amb 

 embà incomplet; troncs de 8-15 cm., fulles amb 4-12 parells de 



folíols 2. 



'Gorja del calze tnmcada molt obliquament, corol•la blanca, excepte la 

 carena, que és violada a l'àpex i molt més curta que l'estàndard; 

 ales 2-lobades a l'àpex, 4-8 parells de folíols 757. Ph. australis. 

 I Gorja del calze truncada perpendicularment, estàndard blavenc, ales 

 blanques, enteres; carena violada, quasi igual a l'estàndard; 8-12 pa- 

 rells de folíols 758. Ph. astragalina. 



757.— Ph. alpina L. 



(per la seva habitació a les alies muntanyes; 

 Alpes, ium.J 



Tronc de 2-5 dm., dret, fistulós, assolcat, 

 pelut, molt fullós, ramificat; fulles peciolades, 

 de 8-15 parells de folíols oblongs o lanceolats, 

 obtusos o subemarginato-mucronats, peluts, 

 especialment pel revers; estipules linear-lan- 

 ceolades, flors grogues mitjanes, 6-12 en raïms 



Phaca alpina 



(1) Ho deriven de tiàvü), menjar. 



155 



