PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere i-jó. — VICIA L. 



(Nom donal en Wino a una lleguminosa; i es fa derivar del cella gwig, d'on també 



la forma grega fiíxta.) 



Floi-s de color molt variat, axiliars, solitàries o geminades o bé en 

 raïms pedunculats; calze tnbulós-acampanat, 5-fid o 5-partit, amb el tub 

 truncat perpendicularment o bé obliquament a l'àpex; estams ordinària- 

 ment diadelfes, estil deprimit, barbut sota l'estigma; llegum oblonga, beque- 

 ruda, polisperma; Uevors globuloses: herbes anuals o perennes, de fulles pa- 

 ripinnades, terminades en circell simple o ramificat; estipules petites. 



i Flors solitàries geminades, subsèssils 2. 



(Flors en raïms pedunculats 11. 



I Calze regular, de divisions iguals; llegum sentada 3. 



(Calze irregular, de divisions desiguals; llegum estipitada ... 8. 



! Plantes perennes, glabrescents, de rizoma estolonífer; flors grans, d'un 

 porpra violat; folíols truncato-mucronats, circell ordinàriament sim- 

 ple o nul 769. V. pyrenàica. 

 Plantes anuals, per lo comú pubescents 4. 



[Llegums de cares bonyegudes, groguenques a la maturitat, reticulato- 

 1 venoses; folíols trasovats o bé oblongo-linears, escotats, mucronats, 

 ^ ) 770. V. satíva. 

 Llegums de cares no bonyegudes 5. 



'Flors i llegums aèries i subterrànies, de distinta forma; fulles inferiors 

 amb 1-2 parells de folíols trasovato-escotats, sense circell, les supe- 

 5 ( riors amb 4-5 parells de folíols oblongo-linears, mucronats, amb cir- 

 cell ramificat 771. V. amphicarpa. 



Flors i llegums totes aèries i d'una sola forma ... 6. 



168 



