FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 





G. 196. -Vicia. 



771. — V. sativa L. 



(qiie's cultiva: l'especie principal.) 



Sinonímia. — Veces, les de llevor negra; 

 garrofins, les de llevor blanquinosa; casí. al- 

 garrobilla, alverja, veza; fr. vesce. 



Vicia sativa 



Anual, tronc de 3-8 dm., angulos, flexuós, 

 ramificat, pubescent; fulles de 5-7 parells de 

 folíols trasovats o linear-oblongs, truncats o 

 escotats; circell ramificat, estipules dentades, 

 tacades; flors d'un porpra fosc, bastant grans, 

 geminades o solitàries, subsèssils; calze gla- 

 brescent, de divisions alenades, pestanyoses, quasi iguals, de la longitut 

 del tub; llegum amplament linear, comprimida, bonyeguda, reticulato-venosa, 

 sentada, glabra, groguenca a la maturitat; llevors globuloses, separades per 

 teixit cel•lular: planta polimorfa. 



P macrocarpa Moris. — V. Morisiana Jord. — Folíols grans (10-12 x 

 20-24 mm.), trasovats, truncats o rosegats i mucronats; llegums de 50 

 X 8-10 mm., negroses a la maturitat. 



Raça V. cordata Walf . — Compresa entre la V. sativa i la V. angítsti fo- 

 lla, presenta les flors més petites que la primera i més grans que la segona; 

 divisions del calze més llargues que el tub; llegum quasi plana, llevors 

 comprimides, folíols inferiors obcordats, els de les fulles superiors oblongo- 

 cuneïformes, escotats, bilobats, amb un miicró més llarg que els lòbuls. 



Geoffrafia.— Comuna, cultivada i espontània per les 

 terres de conreu. 



La p macrocarpa Moris., per llocs herbosos de Mon- 

 talcgre i de Montcada; la raça cordata Rouy, pels sem- 

 brats del litoral i del Vallòs.=Baix Empordà, la Garrotxa 

 (Vay.); Pir. Or.; Paulillas (Gaut.). — Maig. 



772. — V. amphicarpa Dorthes. 



(del grec à[j.'fL-, de dos, doble; i /apTróç, fruit; 

 al•ludint a la forma diferent de les llegums 

 aèries i subterrànies.) 



Anual, d'arrel prima, profunda, que produeix 

 al collet branques subterrànies, primes, blan- 



171 



