FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. 196. -Vicia. 



í^^ 



Vicia hetcrophylla 



(iMasf.); la Sellera (Cod.!); als voltants d'-VIella (Cuni); Olot (Bolós. Hb.); Roses (Vay.); 

 Vilarnadal (Scn). 



La raça V.olbieiisis Reui. et Shuttlcw, bastant comuna als boscos pró.xinis a Terrassa, la 

 la cordillera litoral.— .Maig. -Juny. 



774. — V. heterophylla Presl., var. de 

 la V. sativa, apud Fiori. 



('sTspo- diferent, i '^ ú)>Àov, fulla; per la diferencia 

 de les fulles superiors i inferiors.) 



Anual, troncs prims, de 1-2 dm., prostrato- 

 difusos, pubescents; fulles un poc peludes, les 

 inferiors sense circell, de 2-3 parells de folíols 

 obcordats o trasovats, escotats, les superiors 

 amb circell simple, de 4-6 íiors purpurincs, 

 petites, solitàries, subsèssils; calze de tub estret, 

 dents més curtes que el tub, corol•la estreta, 



llegum de 4 X 30 mm., negra a la maturitat, dreta, glabra, una mica 



bonyeguda; llevors globuloses, llises, negroses. 



Geografia.— L\ocs secs i àrids: Premià de Mar(Sen. in l•lb. Cad.). — .Xbr.-Maig. 



775- — V. angustifolia Roth, raça de 

 la V. communis Rouy. 



(de angustus, estret, i folium, fulla; per la 

 forma dels folíols. 



Anual, tronc de 1-6 dm., angulós, pubes- 

 cent, dret o íilaire; fulles de 4-7 parells de 

 folíols oblongs, aguts, obtusos escotats, 

 mucronats; circell ramificat, estipules lanceo- 

 lato-acuminades, amb un apèndix dentato- 

 recorbat, ordinàriament maculades; flors d'un 

 vermell viu, grandetes, solitàries geminades, 

 curtament pedunculades; calze pubescent, ob- 

 cònic, de lacinies lanceolato-alenades, pcstanyoses, iguals al tub nerviat; 

 estil llarg, llegum subcilíndrica, no bonyeguda, sentada, oberta o dreta, 

 negra, reticulada, glabra a la maturitat, polisperma; llevors globuloses, peti- 

 tes, llises, tacades, no separades per teixit cel•lular; planta polimorfa. 



Geografia. — L\oci herbosos, des de la costa fins a la regió subpirenenca. — Maig-Juny. 



Vicia angustifolia 



ï7i 



