FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. 1 96. -Vicia. 



ment amb venes purpurines, grans, solitàries, breument pedicelades; calze 

 acampanat, erissat de lacinies lanceolato-alenades, un poc desiguals, tan 

 llargues com el tub; estàndard exteriorment pelut, 2-lobat; llegum ohlonga, 

 de prop de i cm. d'ample, estipitada, crissada de pèls no tubcrculosos a la 

 base, groguenca: i penjant a la maturitat; llevors d'un bru fosc, llombrígol 

 igual a la desena part de la circumferència de la mateixa. 



-' — <S^ 



Geografia. — Camps i llocs herbosos de la regió infe- 

 rior, remontant-se al Vallès i Bages. = Sagaró; S. Hilari 

 (Vay.); Fortià, Figueres, Llers (Sen.); S. Julià del Llor 

 (Cod.). — Abr-Juny. 



778. — V. lutea L. 



(llatí luteus, groc; pel color 

 generalment presenta la flor.) 



groc pàl•lid que 



Vicia lutea 



Anual, tronc de 2-5 dm., prim, filaire, un 

 poc piloso-erissat; fulles de 5-8 parells de 

 jolíols linear-ohlongs, obtusos, mucronats, amb 

 circell ramificat; estipules petites, semisagita- 

 des o 2-lobades, una d'elles tacada; flors d'un 

 groc pàl•lid o pintades de violeta, grans, soli- 

 tàries o geminades, breument pedimculades; calze acampanat, glabre, de 

 lacinies desiguals, les 2 superiors curtes, connivents, l'inferior més llarga que 

 el tub; estàndard glabre, estriat; llegum oblongo-comprimida, de prop de 

 I cm. d'ample, coberta de pèls blancs, estesos, clars, inscrts en petits tubercles, 

 estipitada, penjant i negrosa a la maturitat; llevors globuloses, llises, tacades 

 de negre, llombrígol igual a la quinta part de la circumferència. 



Vicia vestita 



Geografia. — Llocs estèrils i herbosos: Comuna des 

 del litoral a la zona superior. — Abr.-Juny. 



779.— V. vestita Boiss. — subsp. de 

 l'anterior, apud. Rouy. 



(de vestitus de vestiré, amb la significació es- 

 pecial de peluda; pels pèls vermellosos i espessos 

 que cobreixen la llegum.) 



Anual, tronc de 2-5 dm., erissat de pèls 

 rogencs, dret o ascendent, angulós; fulles de 

 6-8 parells de folíols peluts, freqüentment no 

 oposats, els de les fulles inferiors més petits. 



17S 



