FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. 1 96. -Vicia. 



circell ramificat o mucroniforme a les fulles inferiors; estipules grans, semi- 

 sagitades, acuminades, inciso-dentades, les superiors peciolulades; flors grans, 

 d'un blau violat, amb la carena més pàl•lida, 6-12 horizontals, en raïms unila- 

 terals, llargament pedunculats, clars, molt més llargs que les fulles; calze 

 tubuloso-acampanat, pubescent, de divisions molí desiguals, les 2 superiors 

 dcntiformes, connivents, les altres lanceoladcs, iguals al tub; estàndard glabre, 

 llegums linears, comprimides (30 x 6 mm.), estipitades, penjants, glabrcs, 

 bruneo-vermelloses a la maturitat, polispermes; llevors ovoido-comprimides, 

 negres, tacades, llombrígol igual a la 3.» part de la circumferència. 



P angusttssima Seringe. ■ 

 més prima. 



■Folíols molt estrets, més curts i aguts; planta 



Geografia. — Boscos i sembrats: S. Llorenç del Munt; Plana d'Ancosa, cap a S. Magí; 

 al Bergadà, Fumanya, Rebost, cap a Puigllançada.=Cap a Canet i la Murtra (Salv.i); 

 Ardèvol de la Segarra, Gironella, Espunyola, muntanya dels Tossals (Puj. C.!); al 

 Miracle (Marcel!); Ports d'Horta i Arnés (Bolos); la Cerdanya, ,\lp, Maranges (Vay.); 

 Berga, Montgarri (Bub.); Salardú, Vall de Baflos (Timb.); sembrats de Viella (Llen.!); 

 Roni, Pallaresa (Fontl). 



La ,8 angustissima Ser., no escassa al terme d'.\rdèvol (Puj. C). — Maig-Jul. 



785. — V. argéntea Lap. 



(del llatí argentum, la plata; pel color blan- 

 quinós canescent de la planta.) 



Perenne, rizoma de divisions primes, cun- 

 didores; troncs de 1-2 dm., drets, piloso-ca- 

 nescents; fulles sense circell i freqüentment 

 imparipinnades, amb 4-10 parells de folíols 

 3 costats, oblongo-linears, mucronats; estipules 

 grans, semisagitades, ovato-acuminades, ente- 

 res; flors grans, blanquinoses; estàndard amb 

 venes violades, àpex de la carena tacat de 

 porpra, 4-10 en raïms unilaterals, densos, 

 iguals a les fulles més curts; calze pelut, de lacinies triangulars, acumi- 

 nades, Ics superiors un poc més curtes, l'inferior quasi igual al tub; 

 estàndard glabre; lleginns oblongo-rombals, comprimides (de 20 x 8 mm.), 

 estipitades; peludes, groguenques a la maturitat; llevors globuloses, brunes, 

 tacades; llombrígol igual a la 10.^ part de la circumferència. 



Vicia argéntea 



Geografia. — Pastures i pcdruscam dels alts Pirineus: .\bundant a la Vall de Castanesa, 

 cap a Bassivé (Lap., Zctt., Gr. et G., Csta.).— Jul. 



J79 



