PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Familia SZ-CISTACIES Juss. 



(De Cisíus, nom del principal genre de la familia : la xara o Cilcpa.) 



Flors hcrmafrodites regulars, grogues, blanques o vermelles, calze de 3 sèpals 

 lliures, persistents, acompanyats o no de 1-2 fulletes que formen l'epicàlze; 5 pè- 

 tals caducs, d'estivació torsada; estams indefinits, lliures; fruit càpsula uni-, plu- 

 rilocular, de dehiscencia loculicida, llevors petites. Plantes comunament subarbus- 

 tives o arbustives, de fulles senceres, generalment oposades y persistents. 



Càpsula de 5-io celdes completes, dehiscent per 5-io valves, estigma 

 discoidal, flors grans; fulles sense estipules . . 86. Cistus. 

 I i Càpsula de 2-3 celdes incompletes, dehiscent per 2-3 valves; estigma 

 trilobat, flors petites o mitjanes, fulles estipulades, sense esti- 

 pules 2. 



Lòbuls de l'estigma superficials; estams tots fèrtils, llevors sense 

 rafe 87. Helianthemum. 



Lòbuls de l'estigma fondos; estams exteriors estèrils de filaments 

 moniliformes, llevors amb rafe. 88. Fumana. 



( 



Genre 86. -CISTUS TOURN. 



(Del grec kío^oc,, nom d'un arbust, probablement derivat de y.ím\\, capsa, per la forma 

 del fruit.) 



P'iors grans, vermelles o blanques, ungles freqüentment amb taques grogues; fu- 

 lletes de l'epicàlze semblants als sèpals o bé nules; estams tots fèrtils, mulliseriats 

 amb els filaments massuts y les anteres subtetràgones; càpsula de 5, y rares vega- 

 des 10, celdes, pedicels y sèpals drets després de la floració; arbustos de fulles opo- 

 sades, enteres y sense estipules. 



í Flors purpurines o rosades, estil tan llarg com els estams , . . . . 2. 

 ( Flors blanques, estil generalment més curt que'ls estams, nul. . . 3- 



Í' Flors purpurines, subsessils, fasciculades; fulletes de l'epicàlze lanceolades, 

 pètals poc més llargs que'l calze; fulles trabades, crespades y ondulades 

 al marge, pubescents 267. C. crispus. 



Flors rosades, pedunculades, solitàries o en ombelcs de 2-3, fulletes de l'epi- 

 càlze subcordiformes, pètals 2-3 vegades més llargs que'l calze, fulles semi- 

 ample.xicaules, planes, molt tomentoses 268. C. albidus. 



Estil tan llarg com els estams, flors petites, caduques, en nombre de 2-8, 



disposades en raïm unilateral; fulles petites, sentades, ondulades, crespa- 



3j des, trinerves, amb llargs pèls a l'anvers. . . . 269. C. Pouzolzii. 



Estil més curt que'ls estams o nul 4. 



"94 



