PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cistacies. 



G. 86. - Cisius. 



272. = C. Clusii Dun. (Làm. 6). 



(dedicat al botànic esplorador Jrancès Carlos Clu- 

 sius, autor de «Rariorum aliquot síirpium per His- 

 panias observatorum Ifistoria».{i)-Ainberes 1601.) 

 Sinonimia. — .Matafoc, colgafocs, romaní mas- 

 cle; cast. romero macho, jara de hojas de romero, 

 jaguarzo letiUero, quebraoUas, lamarilla. 



Tronc de 3-6dm., dret, ramificat, amb les bran- 

 ques albo-tomentoses, fulles linears, trabades y 

 envainadores, acostades, molt revoltes pel marge, 

 glabres per l'anvers, y una mica lomentoses pel 

 revers, uninerves, amb el nervi ample, canaliculat, 

 flors blanques, petites (2-3 cm.), llargament pedi- 

 celades, S-y disposades en cimes terminals, ador- 

 nades de bracties caduques, pedicels y calze peluts, se/ïse epical^e, 3 sèpals ovats; 

 punxaguts; pètals trasovato-cuneiformes, una vegada més llargs que el calze, càp- 

 sula ovoide, oblonga, ferruginosa, pubérula, IJevors tetraèdriqitcs, granuloses; estil 

 quasi tan llarg com els estams. 



Geografia. — Terres argilenques y calices àrides, de la part occidental : boscos de Tarras- 

 sa, r.; serra de Sant Llorenç del Munt a la Mata; arenys d'Olesa, seguint el Llobregat fins a 

 Sallent y Puigreig, y el Cardener fins a Manresa y més amunt; comú a la Segarra; al Pena- 

 des, cap a Vilovi; Cornudella, al peu del Montsant; Salou y Tarragona; Vallcarca, costes 

 de Garraf y Castelldefels. = Abrera, S. Joan Despi (Salv.!); s'eslèn per l'Urgell y més enllà de 

 Lleyda (Csta.). — Maig-Juny. 



273. = C. monspeliensis L. 



{de Móns Pessulum, Mompeller Montpellier, 

 ciutat del Languedoc.) 

 \ Sinonimia. — Estepa negra, módegues, a la Selle- 

 ra (Cod.); cast. estepa, jara de Monipeller, ja- 

 i guarzo negre, hoalgazo. 



I Tronc d'aprop de i m., molt olorós, dret, rami- 



; ficat, pelut, viscós; fulles sentades, lanceolades o 



linears, trinerves, rugoso-reticulades, revoltes pel 



i marge, viscoses; flors blanques, petites (2-3 cm.), 



i 2-cS, disposades en raím unilateral, sobre un pedún- 



col llarguet y dret; fulletes de l'epicalze y sèpals 



ovato-lanceolats, subcordiformes a la base, pètals 



I vegada més llargs que'l calze; càpsula rodona, 



2-3 vegades més curta que'ls sèpals, de 5 celdes; Uevors tetraèdriques, ruguloses; 



estil molt curt. 



T MiNOR W'k. - Fulles curtes, amplament linears, molt revoltes pel marge, flors 

 petites; fulletes de l'epicalze petites y llargues. 



Glstus monspeliensis. 



(I) í.'£"c/i<se, de Arras, 152O-1O09. 



108 



