FLORA DE CATALUNYA 



Cistacies. 



G. 87.- Heliànthemum. 



de 2 cm., en umbelcs termÍ7ials de 4-8; epicalze nul; sèpals pilosos; pètals trasovaio- 

 cuneiformes; estams multiseriats; càpsula ovoide, acuminada, pubérula a l'àpex; 

 estil curt; Uevors nombroses, grosses, amb tubèrcuh aguts. 



Geograjia. — Costes silicies del mitjdia de França (Rouy); Prades (Laper. Bub.) y la Tran- 

 cada (Gr. et G.) y en tot el Pirineu Oriental (Lap.); del Vernet a la Pena y altres llocs del 

 Pirineu Oriental (Gaut.V, in Calalaunia salis frequeiis (Colm., Willk. Icones I, 53). — Maig- 

 Juny. 



N. B. — Lluny de ser comú a Catalunya, com diuen Colm. y .\mo, no's pot assegurar en absolut la seva exis- 

 tència conforme ja va advertir Costa. 



279. = H. halimifolium Willd. — Hali= 

 mium lepidotum Spach. — Cistus halimi= 

 folius L. — Cistus lepidotus Amo. 



(halimiifolium, per la semblansa de les seves 

 fulles amb les del blet »!ar/— Atriplex Halimus — ; 

 lepidotus, grec .XenibcoToç, cubert d'escames : per les 

 escames grogues que recobreixen els sèpals.) 



Sinonímia. — Cast. Mirasol angosto, menudo 

 ó de Espana, rosal de moscas, juagarzo hembra ó 

 vizcaíno. 



Tronc de 3-6 dm., llenyós, molt ramificat; bran- 

 ques dretes y tomentoses; fulles ovato-oblongues, 

 planes, albo-argentines y cubertes per les dugués 

 cares d'un espès toment de pèls estrellats; sense 

 estipules, Hors grogues, amb taques violades a la base, de 2-3 cm., en raíms clars, 

 coritnbiformes, epicalze de 1-2 foliols o nul; sèpals ovato-lanceolats, aguts, cuberts 

 de petites escames grogues; pètals obcordiformes; estams multiseriats; càpsula 

 oi'oide, obtusa, tomentosa; estil nul, llevors nombroses y molt tuberculoses; planta 

 polimorfa. 



a, pLANiFOLiA \Vk. — Fullcs plancs, enteres, foliols de l'epicalze iguals a la meitat 

 dels sèpals, filaments estaminals grocs. 



Geograjia. — Abundant als boscos de Gavà y Castelldefels. = Begas(Trem.!, Compfi.; 



Monts. I ) ; boscos de Pallafois, cap a Blanes (Compn. I). 



N. B. — La planta de Castelldefels presenta'ls pètals freqüent- 

 ment immaculats, en lloc de tenirlos p/erum^uc macula atrusangm- 

 nea magna «o'aíaíWk. Kon. plant., \-6b\ La j3 P.crispatum Wk. 

 de fulles undulalo-crispato-íieníiculades pel marge, foliols de 

 l'epicalze quasi iguals als sópals y filaments estaminals purpurins, 

 es pròpia d«I miijdia d'Kspanya. 



280. = H. Tuberaria Mill. — Tuberaria vul= 

 garis Wk. 



(probablement tuberaria s'haurà format del llatí, 

 tuber, eris, rad;,ero!er; per la semblansa de les 

 seves flors y fulles amb les d'aquesta pomada.) 



Sinonímia. — Herba turmera; cast. Hierba tur- 

 mera. 



Perenne, rizoma prim, del qual surten branques 



Helia&theznum Tuberaria 



203 



