FLORA DE CATALUNYA 



Cistacies. 



G. 87. - Heliànthemum. 



Rassa H. plantagineum Pers. — Tuberaria variabilis, ií plantaginea \Vk. 



Se distingeix de la R. anterior per les fulles radicals molt grans, eiiptico-lan- 

 ceolades, les caulinars superiors bracteiformes, foliols de l'epicalze piloso-pesta- 

 nyosos, generalment acutiusculs y quasi iguals als sèpals. 



Geografia. — Terrenos granítics y pissarrosos àrils; Montalegre, cordillera litoral; Vall- 

 doreix; abundant al N. de Tarrassa ; Montseny, Tordera, Empalme, Vidreras y alires llocs 

 del Baix-Empordà; Arbucias, S. Hilari, Guilleries, a la mare de Diu del Coll; Cadaqués. 

 La Subsp. iNCoNSPicuuM Thib., al Prat de Llobregat. 



La rassa H. milleri Rouy, amb les vars. a genuinum y |3 eriocaulon, comú per Catalunya, 

 y abundant al litoral y al nort de Tarrassa; la rassa H. plantagineum Pers., no escassa als 

 turons de sobre d'Horta. = Pirineu català, sobre la Junquera (Bub.); cap a Viladrau (Cos- 

 ta), envers Espinelbes y Puiglagulla (Masf.); la Sellera y Osor (Cod.l). — Abril-Maig. 



282.= H. ledifolium Willd. — et macrocar= 

 pum Wk. — H. niloticum Pers. 



{del greco-Uati ledum (0 ladumj, l'estepa negra, 



y folium, forma adjectiva neutra de folius, per la 



semblansa de les fulles; macrocarpum, del grec 



naxpúí, gros, y y.ap%óc, fruit; per la major mag- 



tiitut de les càpsules; niloticus, del riu Nil, per 



estendre's fins aquella regió africana.) 



Sinonímia. — Cast., hierba del cuadrillo, ardi- 

 vieja. 



Anual; tronc de 1-2 dm , gruixut, dret o ascen- 

 dent, pubescent, erissat, com les fulles y sèpals; 

 fulles inferiors oblongues, oposades, peciolades y 

 estipulades, les superiors lanceolades, alternes, 

 sentades y sense estipules; flors d'un groc pàlit, tacades de groc daurat, 3-io, en 

 raím clar, adornat de bracties foliacies, tan llargues com les flors o més; pedicels 

 gruixuts, 2-3 vegades més curts que'lcal^e; fuiletes de l'epicalze lanceolato-linears; 

 d'un terç dels sèpals, que són ovato-Ianceolats, aguts, amb nervis molt surtits; 

 pètals no més llargs que'l calze; estams uniseriats; càpsula sub-globulosa, alta de 

 un centímetre, pubescent a les sutures; estil dret, curt; llevors anguloses, quasi 



llises, rosato-ferruginoses. 



Geograjia. — Terres argiloses ermes : Baix Aragó 



^^<L (Losc.I) y dintre la provincià de Lleyda (Csta.); Lleyda 



^■^S rf!h (Agelet.l); Prats de Rey (Puigg. I); Ciurana, a l'Empordà 



(Vay.); Pirineu català, /oci 06/íVus (Bub., F/or. Pyr. HI, 



133). — Maig. 



N. B. — La que trovàrem el 1890 al ras pla de Gardeny (Lley- 

 da) correspon a i'especie que segueix. 



283. = H. salicifolium Pers. 



{del llatí saUx, salicis, el sal:;e;pcr la semblansa 

 de les Julles.) 



Sinonímia. — Cast., hierba turmera, h. del cua- 

 drillo. 



Anual; tronc de 5-20 cm., subllenyós, prim, 



dret o prostrato-ascendent, ramificat desdela base. 



BeUanthemiun Isdifoliíun. 



B•Uanthemuni salicifolium 



305 



