FLORA DE CATALUNYA 



Cistacies. 



G. 87. - Ileliànthemum. 



Perenne; tronc de 2-3 dm., llcnyós a la base, de branques agcgudcs, difús, pilós; 

 fulles ovades, oblongues o lanccolalo-linears,/j/a;!es o una mica revoltes, verdes a 

 les dugués cares, o albo-tomenloses pel revers; estipules superiors subfoliacies, 

 lanccolades, flors grogues, rares vegades rosades o blanques, en raím clar, brac- 

 teolat; luUetes de l'epicalze oblongues, pestanyoscs, de la meitat dels sèpals que 

 són ovats, amb 4 nervis prominents, poc erissais glabrescents; pètals 2-3 vegades 

 més llargs que'l calze; estams mulliseriats; càpsula ovoide, inflada, tomentosa, tan 

 llarga com els sèpals; estil agenollat, quasi tan llarg com la càpsula; llevors nom- 

 broses, quasi llises; planta polimorfa, essent la principal rassa l'H. serpylliko- 

 LiiM Mill. — Flors mitjanes, pètals de 8-10 mm., fulles albo-tomentoses pel revers. 



Geografia. — Boscos y pastures íirits : desde la cosla fins a Núria y a la Vall d'Aràn. La 

 rassa H. seppyllifolium Mill., a ovamfolium Rouy, subvar. flavifloru.m Bouy, freqüent 

 a les dugués cordilleres que limiten el Vallés; essent menys comuna la subvar. albiflorum 

 que's trova a Sant Llorenç del Munt; també la var. oblongifolium Willk., a Montserrat y 

 serralades vallesanes. 



286. = H. angustipetalum Nob. 

 {del llatí angustus, estret; pels pètals oblongs.) 



Perenne; troncs de i-2 dm. , prostrato-ascen- 

 dents, difusos, llenyosos y glabres inferiorment, 

 pilosos a la part superior; fulles inferiors sub- 

 orbiculars y les restants ovato-elíptiques, a vega- 

 des cordiformes a la base, breument peciolades, 

 planes, virido-fosques per l'anvers y albo-tomen- 

 toses pel revers; estipules foliacies, lanceolato- 

 linears, més llargues que'l peciol; flors d'un groc 

 pàlit , en raím curt y clar; fulletes de l'epicalze 

 oblongues, pestanyoses, d'un terç dels sèpals, que 

 són ovats, obtusos, amb nervis prominents y pe- 

 .^.*.'.!•íf'.*?!.^."'.''™..?.°?'í??.'P?.!?'.í'.!?.•. ...: luts; pètals oblongs sublinears, atenuats pels dos 



caps, més llargs que'l calze; càpsula ovoide, sub-inflada, més llarga que'l calze, 



tomen toso-pubérula. 



Geografia. — Bosc sobre la font de Tagast, al Bergadà, 26 Juliol igoS leg. sed rariss. 



287. = H. hirtum Pers. 



[del llatí hirtus, sinon. de hirsutus, erissat; pel 

 toment que cubreix la planta.) 



Sinonímia. — Cast., jaramilla, jarilla, zama- 

 rrilla. 



Perenne; troncs de 1-4 dm., drets, llenyosos a 

 la base, nombrosos y piloso-erissats; fulles pecio- 

 lades, amb estipules linears, verdes y piloses per 

 l'anvers, y albo-tomentoses pel revers, + revoltes 

 pel marge; les inferiors ovades o eliptiques y les 

 superiors ovato-lanceolades o lanceolato-linears; 

 flors grogues, en raím unilateral (cima escorpioide 

 avans de la antesis); pedicels, e[)icalze y calze his- 



HeUantbemuxn hirluzc. 



207 



