FLORA DE CATALUNYA 



Cistacies. 



G. 87. - Heliànlhemum. 



Sinoriimia. — Perdiguera y planta blanca. 



Perenne; tronc de 1-4 dm., llenyós a la basc. dret o agegut; pubcscent-bianqui- 

 nós; fulles oblongo-linears o linears, verdes o piloso-grisenques per l'anvers, y albo- 

 tomentoses pel revers, planes o revoltes pel marge; estipules linear-alesnades, 

 pestanyoses o estellaio-tomentoses; üots blanques, amb l'ungla groga, en cima 

 escorpioide, clara, bracteolada; pedicels rellexes; fulletes de l'epicalze oblongo- 

 linears, tan llargues com la tercera part del calze, no pestanyoses; scpals ovats, 

 pulverulents, no/iispiís; càpsula voltada del calze, grossa (5-8 mm.), subglobulosa, 

 tomentosa; llevors nombroses, anguloses y un poquet granuloses. 



Subsp. H. pílosum Pers. — Scpals glabres o un poc peluts sobre les costelles; 

 càpsula la meitat més [letita ; fulles tomcntoses per les dugués cares y molt revoltes 

 pel marge. 



Geografia. — Erms y boscos àrits : lasuhsp. H. pílosum Pers., comú per tots els boscos, 

 desde la costes de Garraf fins a Montserrat, l'Ubach, S. Llorenç del Munt, Penades, comarca 

 de Bages y les Guilleríes. — Plana de Vich, Manresa y províncies de Lleyda y Tarragona 

 (Csta.l; Girona, Mayà (Vay^; S. Julià del Llor, a la Sellera (Cod.!). — Maig-Juliol. 



290. = H. squamatum Pers. 



{del llatí; de squama, la escama o escata; per l'in- 

 diimenl que recubreix la planta.) 



Sinonímia. — Cast. flor del pri'ncipe: jara de 

 escamillas. 



Perenne; rizoma llenyós y dur, del qual surten 

 branques tortuoses, de 5-25 cm., dretes, cubertes 

 d'escames platejades, com les fulles, que són 

 oblongues, planes, molt breument peciolades, ob- 

 tuses; estipules membranoses, linears, persis- 

 tents; flors grogues amb l'ungla bruna; 20-35, en 

 cimes escorpioides; bracties dístiques, 2-3 vegades 

 més curtes que'ls pedicels, els quals són més llargs 

 que'l calze; sèpals ovats o eliptics, molt obtusos, 

 un poc més curts que'ls pètals; càpsula inclosa en 

 el calze, d'uns 3 mm., tomentosa; llevors ovades, 

 tosques. 



Geografia. — Terrenos argilosos y guixencs de la 

 part occidental; de Balaguer a Mollé, Sentiu y Mont- 

 gay (Csta.); cap a Castellfollit (Puigg. I). — Maig-Juny. 



291. = H. marifolium DC. 



ideí greco-llatí maron, marum, nom que especifica 

 un Teucrium; y folium; per la scmblansa de les 

 fulles. 



Perenne; troncs de 1-2 dm., llenyoses ala base, 

 ageguts, intrincats, de branques primes, tomcn- 

 toses; fulles ox'aífes, agudes, subcordiformes a la 

 base, verdes per l'anvers, y blanques pel revers, planes o poc revoltes per les vores; 



Heliànthemum squamatum 



HeUanthemnm marifolium 



209 



27 



