FLORA DE CATALUNYA 



Fam. 9/ - VIOLACIES dc. 



(Aquebta família pren el nom del genre Viola , que és l'únic que conte.) 



Flors hermafrodites, irregulars; alguna vegada apètales, de color violat, blau, 

 vermellós, groc blanc; 5 sèpals persistents y apendiculats; 3 pètals, l'inferior 

 esperonat; 5 estams connivents; anteres amb un apèndix escamós, terminal; un 

 estil, I estigma; fruit càpsula unilocular, de dehiscencia loculicida, 3-valva. Plan- 

 tes quasi sempre herbàcies, de fulles radicals o alternes, simples y estipulades. 



Genre 89. -VIOLA Tourn. 



(Del llatí viola (grec Vov), la violeta.) 



(Els dos pètals superiors drets, els dos laterals oberts; estigma ganxut o dis- 

 coidal 2. 



Els dos pètals superiors y els dos laterals drets, estigma infundibiliforme o 

 discoídal II 



Plantes acaules, sèpals obtusos, càpsula globosa o subtrígona ... 3 

 Plantes caulescents, sèpals aguts, càpsula trígona 6 



Estigma dilatat, discoidal; càpsula subtrígona; fulles reniformes, estipules 

 denticulades, glanduloses, pètals d'un blanc pàlit, amb venes violades 

 planta glabra 297. V. palustris 



Estigma atenuat, ganxut; càpsula globosa 4 



í Planta no estolonífera, flors inodores; fulles ovato-oblongues, estipules pes- 

 4/ tanyoses; càpsula pilosa 298. V. hirta 



i 



6 



Planta estolonífera, + olorosa 5 



Rizoma gruixut, estolons radicants, Uenyosos, que no floreixen fins al segon 

 any; flors molt oloroses; càpsula pubescent . . 299. V. odorata 



Rizoma prim, estolons no radicants, herbacis, que floreixen el mateix any 

 flors pocs oloroses, freqüentment blanques 300. V. alba 



Branques floríferes que neixen a l'axila de les fulles, d'un rosetó central. 7 

 Branques floríferes que neixen del rizoma, sense rosetó 10, 



Fulles totes obtuses, diminutes, ovato-cordiformes, estipules amples, ovato 



7{ lanceoladcs; planta de 2-10 cm 301. V. arenaria 



Fulles superiors acuminades 8 



( Estipules fimbriato-pestanyoses, línear-lanceolades; flors petites, blaves; es- 



8 però gruixut, violat 302. V. silvestris. 



^ Estipules enteres o pestanyoses 9. 



2l5 



