PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Violacies. 



G. 8q.- Viola. 



Perenne, rizoma prim. cundidor; troncs de 1-4 dm., radicants a b base, gla- 

 brcsccnts, ïü\\(ts'\nkT\ovsovato-cordiJormes, les superiors lanceoladcs, fistonades, 

 estipules digitato-mulliparlides, amb els lòbuls laterals linears, l'inferior rejlexe 

 y el mitjà més gran. espatulat y dental; flors grogues o violades, prans, scpals 

 lanceolato-acuminats, cada pètal esclusivamcnt groc o violat, esperó /;r?Mi, 2-3 ve- 

 gades més llarg que Is apèndices calicinals, estigma infundibuliforme, càpsula 

 ovoide, curta. 



Geo^ra/ía.— Pastures de montanyes granítiques y pissarroses ; al Montseny, al poble de la 

 Costa; coll de Pal; coll de Tosas; Queralps, Nuria.=Artiga de Lin(Llen.l). — Juliol- Agost. 



312. "V. Bubanii Timb. — V. grandiflora 

 Vill. — V. lutea Sm. |3 pyrenaica Gr. et G. 



{dedicada a P. Rubani. autor de la Flora Pyre- 

 naea.) 



Perenne, piloso-erissada o glabrescenl; troncs 

 prims, de 10-25 cm., ascendents; fulles inferiors 

 sub-orbiculars, de base truncada o subcordiformc, 

 les superiors oblongues, atenuades a la base, obtu- 

 ses, totes superficialment fistonades; estipules di- 

 gitato-parlides, amb els lòbuls laterals linears, 

 l'inferior re/lexe, el mitjà lanceolat; flors d'un 

 blau fosc, grans; pcdúncols ordinàriament llargs; 

 sèpals linear-lanceolats, aguts. 1-2 vegades més 

 curts que la corola; apèndices calicinals desiguals, 

 truncats y pestanyosos o glabres; pètals trasovats, amples, esperó cònic. recte o 

 lleugerament encorvat, bastant gruixut a la base, 4-5 vegades més llarg que' Is 

 apèndices calicinals; estigma infundibuliforme; càpsula olionga, lleugerament 

 apiculada. 



Geografia. — A\ Montseny; abundant des de la regió mitja al cim, Guilleries; Serra del 

 Coll, a la roca del Teix y Porta barrada; cap al cim de Sant Miquel Sulterra, no escassa. 

 = Pirineu Oriental, aprop de Prats de Molló (Xa tard; Gay, e,\ Rouy); Costabona, sobre Ar- 

 les (Bub., suB V. ELEGANS Spach") ; Montseny; Sant Miquel Sulterra (,Vay., sub V. lutea Sm. 

 Y GRANDIFLORA Vill., Reictib.). — Maig- Juliol. 



HiBRIT 



313. = V. Marceti Beck. — V. silvestris X V. ■Willkommii. 



Se diferencia de la V. silvestris per les fulles y estipules més amples; aquestes 

 un poc dentades; esperó més curt, blanquinós; sèpals més amples; y de la V. Will- 

 kommii, del meteix habitus, per les fulles superiors acuminades; estipules més peti- 

 tes, dentades y franjeades; esperó més llarg; sèpals y pètals més estrets; apèndi- 

 ces calicinals rudimentaris. 



Geografia. — Montserrat, cami de Santa Cccilia, inter parentes. — Maig 1906 legi. 



324 



