PUBLICACIONS DE L" INSTITUT DE CIÈNCIES 



Resedacies. 



G. 90. - Reseda. 



8 



Fulles enteres, linears, flors blanques; càpsula deprimida, globulosa; llevors 

 llises 320. R. glauca. 



Fulles pinnatisectes; càpsula ± tetràgona; llevors papiloses .... 8. 



Càpsula tetràgono-cilíndrica; pètals blancs, lobats; llevors negres, punteja- 

 des 321. R. alba. 



Càpsula tetràgono-ovoide; pètals albo-groguencs, laciniats, llevors negres, 

 papiloses 322. R. Gayana. 



314. . R. luteola L."» 



(del llatí luteolus, dimin. de luteus, groc; pel co- 

 lor de les flors pel groc daurat que s'estreu dels 

 troncs y pericarpis, usat en tintoreria.) 



Sinonímia. — Gualda, gabarró; cas/, gualda.hier- 

 ba lanarla, cetro de Ceres. 



Zí/e;!a/, d'un vert alegre, tronc de 5-iodm., dret, 

 angulós, fistulós, glabre; {uUes oblongo-lanceola- 

 des, enteres, sentades, obtuses, glabres, les radicals 

 en rosetó ondulades; flors d'un groc verdós, peti- 

 tes, en raimscspiciformes, llargs, espessos y aguts; 

 4 sèpals aplicats, desiguals, oblongs, vorejats de 

 blanc, no acrescents, 8-4 pètals, el superior cònca- 

 vo; lacinies petites, 20-25 estams, de filaments un 

 poc dilatats a la base; càpsula deprimida, acampanada d'anguls verrugosos, triden- 

 tada; dents relativament llargues y punxagudes; llevors negres, llises y llustroses. 

 Geografia. — Terres incultes, muralles y arenys de les corrents : Al Turó de Montcada; 

 cordillera superior del Vallés, cap a la .Mala; r. pel pla; S. Magí, S. Puvim, S. Guim y altres 

 llocs de la Segarra; Urgell, Bellvis, Poal et passim ; Montseny, Montsoli, Guilleries; comar- 

 ca de Bages, comú al areny del riu Grei.xa, aprop de Hospitalet, al peu del Cadí, Queraips. 

 = Vich (Masf.); Ardevol (Puj. Cl); la Sellera, r. (Cod.); Vall d'Aràn (Compn.).— Maig-Jui. 



315. = R. erecta L•ag. — R. stricta. Pers. 



{del llatí erectus dret, aixecat; per la direcció del 

 tronc; strictus, contret , estret; per la contracció 

 subapical de la càpsula.) 



Tronc de 2-5 dm. dret, pubèrul, ramificat a la 

 part superior, molt fullós; t'ulles llargament pecio- 

 lades, ternatisectes, y les inferiors ± biternatisec- 

 tes, de segments lanceolato-linears, amb petites pa- 

 piles; üovs blanques, petites, en raíms molt llargs, 

 clars; pedicels filiformes, engruixits al àpex, recor- 

 vats a la florescencia; 6 sèpals desiguals, oblongs, 

 obtusos, no acrescents, 3 veg. més curts que I pe- 

 dicel; pètals apenes més llargs que'l calze, multifits; 



(I) Segons observà Linncus, l'cstrcm penjaat de l'espiga florida d'aquesia plania. segueix el curs del sol, fins 

 y tot csiant núbol, apuntant a llevant al dcmatl, al mitjdia a mitjorn, a ponent a ta tarde y al nort a la nit. 



326 



