FLORA DE CATALUNYA 



Resedacies. 



G. 90. - Reseda. 



Reseda lutea. 



estams nombrosos; filamentsalesnats; anteres grogues; càpsula dreta, com el pedi- 

 cel, cilíndrico-claviforme, truncada y subcontreta cap a l'apex amb 3 dents petites, 

 llevors negres, molt petites, llises. 



Geografia. — Terrenos incults, guixencs y argilosos : Montsant (WebbO; frontera d'Aragó 

 (Losc.n. — Maig-Julioi. 



316. = R. lutea. L. 



{del llatí luteus, groc; pel color de lesJJors.) 



Sinonímia. — Cast. pacífica, sosiega amiga. 



Troncs de 2-6 dm., ascendents, angulosos, ra- 



mificats, híspido-papilosos, fulles inferiors enteres 



o tripartides, llargament atenuades en peciol, les 



superiors pinnati- y fins bipinnati-partides, onde- 



jades y aspres al marge; flors d'un groc verdós, en 



i raím, al principi curt y espès y a la fi molt llarg y 



; clar; pedicels curts, gruixuts, ascendents; sèpals 6, 



linears, obtusos, estesos, no decrescents; pètals 6, 



més llargs que'l calze, trifits, amb la lacinia del 



mitj més petita y linear; les laterals més amples y 



un poc incurves; filaments estaminals filiformes, 



càpsula dreta, ovoido-oblonga, amb 3 dents petites; llevors negres, llises, Uustro- 



ses; planta polimorfa. 



3 GRACiLis G. et G. — Troncs prims, ramificats, difusos; fulles glauques, glabres; 

 lòbuls lanceolats, linears, mucronulats; raíms florifers més estrets; flors molt pe- 

 tites. 



Geografia. — Parets, llocs incults y pedregoses; general per tot el país, desde la costa fins 

 al Pirineu. La |3 gracilis G. et G., abundant a Menàrguens, Bellvís, Poal y altres punts de 

 l'Urgell. — Maig-Sep. 



317. = R. Arragonensis Losc. et Pardo. — 

 R. Phyteuma L.,var. fragrans Tex. 

 (del llatí Arragonensis, de l'Aragó; aont la van 

 trovar Loscos y Pardo; Phyteuma, del grec <}>úteu- 

 fja, nom d'aquesta planta, de la que també parla 

 Plini). 



i Sinonímia. — ^ Pebrots de ruc, a l'Urgell. 



Tronc de 1-2 dm., dret o ascendent, difús, an- 

 gulós, pubescent; fulles obtuses, les inferiors llar- 

 gament atenuades a la base, espatulades, enteres, 

 les caulinars, 3-partides; flors blanquinoses, d'olor 

 de viola, en raíms a la fi llargs y clars; pedicels 

 filiformes, tan llargs com el calze; sèpals 6-traso- 

 vato - oblongs, oberts y molt acrescents, pètals 

 6, iguals al cal;e o més petits, dividits en moltes lacinies linears; 16-20 estams de 

 filaments claviformes, de color de taronja; càpsula subcilíndríca, angulosa, sub- 

 alada, terminada per 3 dents curtes; llevors vermelloses. 



Reseda Arragonensis 



327 



