FLORA DE CATALUNYA 



Resedacies. 



G. 90. - Reseda. 



lament linears, glauques, enteres, agudes, amb 1-2 dentetes hialines, aprop de la 

 base; flors blanques, en raíms espiciformes, prims, curts y a la fi allargats; 5 sè- 

 pals ovats, aguts, 5 pètals, tres vegades més llargs que' I cal^e, 12-1 5 estams de fila- 

 ments//(/b7v?ie-íj/es«í7/s; anteres petites, globuloses, càpsula deprimida, globulosa, 

 tnugronada a Tàpex, d'abertura quasi quadrada, 4-cuspidada per 4 dents alesnades; 

 llevors petites, llises, morenes. 



Geografia. — Roques y boscos de la regió alpina : torrents de Núria, cap a Coma de Eyne 

 y i\ou Fonts. ^Setcases, Puigmal, la Molina, Comabella (Vay.); Cambradases (Bub.); a 

 toia la cadena pirinenca (^Rouy); Ports de Benasque, Castanesa (Zett.); de Viella(Lap., 

 Csia.); Vilaller, Bosost (Compri.! in Hb. Costat; port de Salau, Montgarri y Noguera (Bub.); 

 Artiga de Viella (Llen.l). — Jul.-Ag. 



321. = R. alba L. — R. suffruticulosa Bert. 



{del llatí albus, blanc; pel color de les flors; suf- 

 fruticulosus, que s' /la format de sub y frutex, 

 fruticis : petit arbust, per la consistència del tronc.) 

 Sino7iimia. — Cast. hopo de zorra. 

 Anual o bienal; arrel cònica; tronc de 3-iodm., 

 dret, robust, subllenyós a la base, fistulós, angu- 

 lós, simple o ramificat a la part superior; fulles 

 lanceolades, glabres, pinnatisectes, de segments 

 desiguals, decurrents, oblongo-lanceolats o lanceo- 

 lats, enters o dentals, nombrosos; flors blatiques, 

 en raíms espiciformes, molt llargs y espessos; 

 bracties linear-alesnades, me's llargues que'ls pedi- 

 cels; 5 sèpals linears, aguts; 5 pètals tripartits y 

 més llargs que'l calze; i2-i6estams, més curts queia corola; càpsula tetràgotto- 

 oblonga, 3 vegades més llarga que'l cal^e, dreta, recta, o bé un poc recorvada, con- 

 treta a Tàpe.x y coronada de 4 dentetes triangulars; llevors morenes amb estries 

 concèntriques. 



Geografia. — Terrenos margosos de la Segarra y part de Bages; vora dreta del Llobregat 

 cap al pont de Vilumara; Casiellgali; falda oriental del Montserrat. = Marges del Segre 



(Isern!); marina de Blanes (Salv.); plana de Vich, r. 

 (Masf. 1); abundant en terrenos arenosos de l'Aragó 

 (Losc). — Maig-Jul. 



322. = R. Gayana Boiss. 



{dedicada a S. Gay, autor de nombrosos treballs 

 fit ogrà fies.) 



Tronc de 2-5 dm., dret, poc ramificat, estriat, 

 fullós, glabre, fulles lanceolades, glabres, les radi- 

 cals en rosetó. pinnatipartides, amb els lòbuls lan- 

 ceolato-linears, aguts, oberts o recorvats, ondejats 

 pel marge; les caulinars més petites y més estre- 

 tes; flors groguenques, en raíms espiciformes, 

 llargs, prims y clars, 5 sèpals, petits, ovats, 5 pè- 



339 



