PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Família 13." - FRANQUENIACIES Saint=Hil. 



(Pren nom de l'únic genero que conté : Frankenia.) 



Flors hcrmafrodites, regulars, purpurines, disposades en cimes dicotòmiques, 

 fulloses; calze persistent, gamosèpal, tubulós, 4-5-fit; corola de 4-5 pètals llarga- 

 ment unguiculats; 4-6 estams; estil filiforme, 3-4-tit; fruit càpsula unilocular, 2-4- 

 valva; llevors nombroses, ascendents; herbes de troncs ramificats, ajeguis, de 

 fulles enteres, oposades o verticilades, sense estipules. 



Genre 96. - FRANKENIA L. 

 (Dedicat per Linneus a Joan Frankenius , metge suec del sigle xvii.) (i) 



Plantes anuals, fulles trasovades, planes, pulverulentes pel revers, pètals 

 escotats, més curts que'l calze 336. Fr. pulverulenta. 



Plantes perennes, fulles linears, revoltes pel marge, pestanyoses a la base, 

 pètals denticulats, tan llargs com el calze . . . 337. Fr. hirsuta. 



336. • Fr. pulverulenta L. 

 {del llati pulverulentus, ple de pols; per la que re- 

 cub) eix el tronc y fulles). 



Anual, arrel prima, tronc molt ramificat, pulve- 

 rulent; ajegut y estès en cercle; fulles petites, pla- 

 nes, trasovades, truncades subescotades a l'àpex, 

 pulverulentes pel revers y breument peciolades; 

 flors petites, d'un violat pàlit, sentades, en cimes 

 dicotòmiques fulloses, calze glabrescent, jt7r/s??ià- 

 tico-peniagonal, d'angles obtusos; pètals ordinà- 

 riament escotats, molt més curts que'l calze. 



Y coRYMBOSA Wk. — Flors densament cimoso- 

 corimboses; troncs curts y suberectes. 



Geografia. — Arenals maritimsy terrenossalobrencs: 

 litoral de Barcelona; Castelldefels; Garraf; Sitges et alibi; 

 voltants de Lleida y Pla de l'Urgell. = Salines de Car- 

 dona (Bub., Llen.i): Estartit, les Medes (Vay.). 



La Y CORYMBOSA Wk., a Portlligat y a Cadaqués. — 

 Abril-Setembre. 



337. = Fr. hirsuta L. 



(del llati hirsutus, pelut; alusió als pèls de lesju- 

 lles y cal^e). 



Perenne, rizoma gruixut, tronc subllenyós. ra- 

 mificat, ajegut; fulles linears, petites, revoltes pei 

 marge, subcarnoses, sentades. pestanyoses a la ba- 

 se; flors petites, violades, o blanquinoses, en glo- 



Frankenia hirsuta. 



(I) Fou professor de Botàoica a L'psala y qui primer va enumerar les plantes de Suècia, 1638. 



342 



