FLORA DE CATALUNYA 



Carioíilies. 



G. 98. -Siléne. 



Anual, pubescent, tronc de 2-3 dm., dret, ramificat desde la base, amb les bran- 

 ques generalment bifurcades, primes, fulles inferiors trasovato-lanceolades, les 

 intermèdies lanceolades y les superiors linears, totes agudes, enteríssimes y amb 

 un gros nervi dorsal; flors rosades, per la cara superior y lívides per la inferior, 

 disposades en cimes unipares, generalment geminades, adornades de bracties her- 

 bàcies peludes, les inferiors ovato linears, y les superiors subsetacies, purpures- 

 cents, calze tructifer umbilical, trasovat, de nervis verdosos o purpurascents, anas- 

 tomosats a l'àpex; dents lanccolato-triangulars; pètals bilobats, apcndiculats, d'un- 

 gla inclosa; càpsula subglobosa, tan llarga com el tecafor; Uevors g7•osses, guasi 

 orbiculars. acanalades per l'esquena y circuides d'ales ondulades. 



Geografia. — Cap a càn Tunis. r. iCsta.V, cap a Sarrià (Trem). — Abril-Maig. 



344. « S. nocturna L•. 



{del llatí nocturnus, de nit; per obrir les seves 

 Jlors desde entrada dejosc.) 



Anual, piloso-glandulosa; tronc de 2-6 dm., 

 dret, i: ramificat a la base, fulles inferiors tras- 

 ovato-espatulades, atenuades en peciol pestanyes; 

 les superiors lanceolato-linears; flors blanques, per 

 dessobre y lívides per dessota, en cimes unipares; 

 bracties linears, pestanyoses; calze fructifer, no um- 

 bilical, cilindroide, de nervis anastomosats, amb 

 dents lanceolades, agudes y escarioso-pestanyoses; 

 no contret a l'àpex; pètals estrets, bilobats, apen- 

 diculats; filaments estaminals glabres; càpsula 

 obíonga; tecafor pubescent, 5-6 vegades més curt 



que la càpsula; llavors reniformes, escavadcs per les cares y acanalades y tuber- 



culoses per l'esquena. 



Geograjia. — Terres arenoses àrides: comú desde el litoral fins al Pirineu. — Abril-Juny. 



345. «S. gallica L. '" 



(rfe/ //a/í'Gallicus, de Fransa; sens dupte per pro- 

 cedir d'allà la planta classificada per Linneus.) 

 Sinonímia. — Cast. carmentilla. 

 Anual, piloso-glandulosa, tronc de 1-4 dm,, 

 dret ascendent, simple ramificat, fulles inte- 

 riors oblongo-espatulades, les superiors linears, 

 agudes; flors blanques, rosades y rarament purpu- 

 rines, en cimes escorpioides, calze fructifer oj'oí- 

 de, contret a l'àpex, no umbilicat, blanquinós, amb 

 amples nervis verdosos, no ramificats, piloso-his- 

 pits, de dents llargues y agudes; pètals de llim pe- 

 tit, trasovat, enter o esco/aí, apendiculats; filaments 

 estaminals, peluts a la base, tecafor molt curt; càp- 

 sula ovoide , llevors molt petites, reniformes, de cares escavades y esquena 

 acanalada. 



Silene nocturna. 



(i) Aeomodantaos a una corrent tàcitament convinguda, cscribim amb minúscula els noms específics 

 pcnlilicis. 



353 



