FLORA DE CATALUNYA 



Cariofilies. 



G. 98. - Siléne. 



348. = S. acaulis L. — S. caespitosa Salisb. 



(acaulis, formació híbrida, del prefix grec a. que és 

 \ aquí privativa, sense, y el //íj/;'caulis, el tronc; per 



tenirlo estremadament curt (i); caespitosa, de ces- 



pes, cespitis, la jespa herba menuda y apretada; 



per presentarse aixt's.) 



Perenne, glabra y cespitosa, ri^ioma gruixut, 



d'aon surten troncs molt curts (i-5 cm.), simples, 



afils o amb un parell de fulietes; tuUes en rosetó 

 i compacte, linears, agudes, glabres, pestanyoses a 

 I la base, ílors freqüentment dioiques, solitàries, 

 I vermelles, calze acampanat, purpuri, de nervis no 

 \ anastomosats, dents ovato-obtuses, pètals tras- 



ovats, escotats, apendiculats, d'ungla no auricula- 

 da, càpsula més llarga que'l tecafor pubescent; llevors reniformes, escavades per 

 les cares y obtiisament acanalades per la esquena. 



Geografia. — Pastures, roques y llocs humits de les altes montanyes ■. comú a Puigllan- 

 sada y als torrents de Núria. = Setcases (Isern!); Costabona, altures de ia Cerdanya (Vay.) 

 y Carençà (Bub.), y a tota la cordillera, inclosos la Maladetta y Port de Caldes (Csta.). — 

 Juny-Agost. 



SUene acaulis 



349. = S. Borderi Jord.— S. elegans Link. 

 — S. campanulata Pers. — S. punctata Bub. 



{dedicada a Bordère, de Gèdre, esplorador de les 

 altes montanyes del Pirineu central fronterisses; 

 elegans, pel port esbclt de la planta; campanulata, 

 I fent referència a la forma del cal^e, y punctata, 

 al aspecte de les fulles.) 



Perenne, molt cespitosa, rÍ!;oma gruixut, que 

 produei.x rosetons estèrils y troncs florífers, de 

 6-12 cm., drets, simples, glabres a la base, y vis- 

 cosos a la part superior; fulles punctato-papilo- 

 \ ses, pestanyoses, les inferiors oblongo-espatula- 

 des, llargament atenuades a la base, apiculades; 

 les caulinars linear-lanceolades y poc nombroses, 

 bracties lanceolades, agudes y pestanyoses; flors rosades, solitàries, rarament 2-3 

 en cima petita; calze claviforme, umbilical, ±Tossit, pubescent, papilós, de nervis 

 anastomosats a l'àpex ; dents ovades, obtuses, pètals bilobats, apendiculats, d'ungla 

 no auriculada; càpsula ovoide, tecafor hispit, quasi tan llarg com la càpsula; lle- 

 vors brunes, lleugerament acanalades per l'esquena. 



Geografia. — Roques de la regió alta dels Pirineus; al Cadí, entre el Pendís y Paradell, 

 als 2.000 m. = Vall d'Eyne (Lap.); sobre Bielsa (Bub.); Pirineu espanyol de Aragó (Csta.). 

 — Jul. -Agost. 



Silene Borderi 



(I) Eo grec seria acaulos, de xao.Xóc;, el tronc. 



255 



